# Europeiska unionens L 184/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.184.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 184 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången14 juli 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.184.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 184

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången14 juli 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 672/2011 av den 13 juli 2011 om ändring av förordning (EG) nr 968/2006 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen | 1 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 673/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 2 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 674/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker | 4 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 675/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på ansökningar om importlicens som lämnas in 1 juli–8 juli 2011 inom delkvot III av den tullkvot för vanligt vete av annan kvalitet än hög som öppnas genom förordning (EG) nr 1067/2008 | 5 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 676/2011 av den 13 juli 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 7 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/414/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10) som Grekland har genomfört till förmån för Varvaressos SA
  [delgivet med nr K(2010) 8923]

   (
  1
  ) | 9 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 672/2011 av den 13 juli 2011 om ändring av förordning (EG) nr 968/2006 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen

1

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 673/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

2

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 674/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker

4

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 675/2011 av den 13 juli 2011 om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på ansökningar om importlicens som lämnas in 1 juli–8 juli 2011 inom delkvot III av den tullkvot för vanligt vete av annan kvalitet än hög som öppnas genom förordning (EG) nr 1067/2008

5

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 676/2011 av den 13 juli 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

7

BESLUT

2011/414/EU

*

Kommissionens beslut av den 14 december 2010 om det statliga stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10) som Grekland har genomfört till förmån för Varvaressos SA
  [delgivet med nr K(2010) 8923]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 8923]

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 672/2011

av den 13 juli 2011

om ändring av förordning (EG) nr 968/2006 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 12, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 (2) får den tidsfrist som gäller för nedmontering av produktionsanläggningar och för uppfyllandet av de sociala eller miljörelaterade åtaganden som avses i artikel 3.3 c och 3.4 c i förordning (EG) nr 320/2006 förlängas till senast den 30 september 2011. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 (2) får den tidsfrist som gäller för nedmontering av produktionsanläggningar och för uppfyllandet av de sociala eller miljörelaterade åtaganden som avses i artikel 3.3 c och 3.4 c i förordning (EG) nr 320/2006 förlängas till senast den 30 september 2011.

| (2) | Vissa sockerproducenter hinner inte montera ned sina produktionsanläggningar i tid, om inte tidsfristen förlängs ytterligare. Tidsfristen bör dock inte förlängas mer än vad som är absolut nödvändigt för att de ska kunna avsluta det återstående nedmonteringsarbetet. Med beaktande av de uppgifter som kommissionen förfogar över bör tidsfristen därför förlängas till den 31 mars 2012. |
| --- | --- |

(2)

Vissa sockerproducenter hinner inte montera ned sina produktionsanläggningar i tid, om inte tidsfristen förlängs ytterligare. Tidsfristen bör dock inte förlängas mer än vad som är absolut nödvändigt för att de ska kunna avsluta det återstående nedmonteringsarbetet. Med beaktande av de uppgifter som kommissionen förfogar över bör tidsfristen därför förlängas till den 31 mars 2012.

| (3) | Förordning (EG) nr 968/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 968/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för jordbruksfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 6.1 i förordning (EG) nr 968/2006 ska andra stycket ersättas med följande:

”Genom avvikelse från led b i första stycket kan medlemsstaterna på motiverad begäran av det berörda företaget bevilja förlängning av den tidsfrist som fastställs i detta led, till senast den 31 mars 2012. I sådana fall ska företaget lämna in en ändrad omstruktureringsplan enligt artikel 11.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 42.

1

(2)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 32.

2

---

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 673/2011

av den 13 juli 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 juli 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| EC | 20,9 |
| MK | 43,1 |
| ZZ | 37,7 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | AR | 27,2 |
| EC | 26,5 |
| TR | 110,5 |
| ZZ | 54,7 |
| 0805 50 10 | AR | 58,1 |
| TR | 64,0 |
| UY | 64,3 |
| ZA | 71,5 |
| ZZ | 64,5 |
| 0808 10 80 | AR | 136,0 |
| BR | 81,7 |
| CA | 106,0 |
| CL | 91,3 |
| CN | 87,0 |
| EC | 60,7 |
| NZ | 112,4 |
| US | 150,8 |
| ZA | 100,9 |
| ZZ | 103,0 |
| 0808 20 50 | AR | 110,0 |
| AU | 75,6 |
| CL | 110,0 |
| CN | 81,6 |
| NZ | 118,4 |
| ZA | 111,3 |
| ZZ | 101,2 |
| 0809 10 00 | AR | 75,0 |
| TR | 220,1 |
| XS | 138,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0809 20 95 | CL | 298,8 |
| SY | 253,3 |
| TR | 297,8 |
| ZZ | 283,3 |
| 0809 40 05 | BA | 62,0 |
| EC | 75,9 |
| ZZ | 69,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

AL

49,0

EC

20,9

MK

43,1

ZZ

37,7

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

AR

27,2

EC

26,5

TR

110,5

ZZ

54,7

0805 50 10

AR

58,1

TR

64,0

UY

64,3

ZA

71,5

ZZ

64,5

0808 10 80

AR

136,0

BR

81,7

CA

106,0

CL

91,3

CN

87,0

EC

60,7

NZ

112,4

US

150,8

ZA

100,9

ZZ

103,0

0808 20 50

AR

110,0

AU

75,6

CL

110,0

CN

81,6

NZ

118,4

ZA

111,3

ZZ

101,2

0809 10 00

AR

75,0

TR

220,1

XS

138,6

ZZ

144,6

0809 20 95

CL

298,8

SY

253,3

TR

297,8

ZZ

283,3

0809 40 05

BA

62,0

EC

75,9

ZZ

69,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 674/2011

av den 13 juli 2011

om fastställande av en procentsats för godkännande för utfärdande av exportlicenser, avslag på ansökningar om exportlicenser och avbrytande av inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för utomkvotssocker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 7e jämförd med artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 61 första stycket led d i förordning (EG) nr 1234/2007 får socker som under ett regleringsår produceras utöver den kvot som avses i artikel 56 i den förordningen endast exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som fastställts av kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 61 första stycket led d i förordning (EG) nr 1234/2007 får socker som under ett regleringsår produceras utöver den kvot som avses i artikel 56 i den förordningen endast exporteras inom ramen för den kvantitativa gräns som fastställts av kommissionen.

| (2) | I kommissionens förordning (EU) nr 397/2010 av den 7 maj 2010 om fastställande av den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2010/11 (3) fastställs ovannämnda kvantitativa gränser. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EU) nr 397/2010 av den 7 maj 2010 om fastställande av den kvantitativa gränsen för export av utomkvotssocker och isoglukos fram till slutet av regleringsåret 2010/11 (3) fastställs ovannämnda kvantitativa gränser.

| (3) | De kvantiteter socker som omfattas av ansökningar om exportlicens överstiger den kvantitativa gräns som fastställs i förordning (EU) nr 397/2010. Det bör därför fastställas en procentsats för godkännande för de kvantiteter som begärdes den 4, 5, 6, 7 och 8 juli 2011. Alla ansökningar om exportlicens för socker som lämnats in efter den 8 juli 2011 bör därför avslås och inlämnandet av ansökningar om exportlicenser bör avbrytas. |
| --- | --- |

(3)

De kvantiteter socker som omfattas av ansökningar om exportlicens överstiger den kvantitativa gräns som fastställs i förordning (EU) nr 397/2010. Det bör därför fastställas en procentsats för godkännande för de kvantiteter som begärdes den 4, 5, 6, 7 och 8 juli 2011. Alla ansökningar om exportlicens för socker som lämnats in efter den 8 juli 2011 bör därför avslås och inlämnandet av ansökningar om exportlicenser bör avbrytas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportlicenser för utomkvotssocker för vilka ansökningar lämnats in mellan den 4 juli och 8 juli 2011 ska utfärdas för de kvantiteter som begärts, multiplicerade med en procentsats för godkännande på 71,122263 %.

2.   Ansökningar om exportlicens för utomkvotssocker som lämnades in den 11, 12, 13, 14 och 15 juli 2011 ska avslås.

3.   Inlämnandet av ansökningar om exportlicens för utomkvotssocker ska avbrytas från och med den 18 juli 2011 till och med den 30 september 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 115, 8.5.2010, s. 26.

3

---

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 675/2011

av den 13 juli 2011

om fastställande av den tilldelningskoefficient som ska tillämpas på ansökningar om importlicens som lämnas in 1 juli–8 juli 2011 inom delkvot III av den tullkvot för vanligt vete av annan kvalitet än hög som öppnas genom förordning (EG) nr 1067/2008

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1067/2008 (3) öppnades en årlig importtullkvot på 2 989 240 ton för vanligt vete av annan kvalitet än hög. Denna kvot är uppdelad i tre delkvoter. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1067/2008 (3) öppnades en årlig importtullkvot på 2 989 240 ton för vanligt vete av annan kvalitet än hög. Denna kvot är uppdelad i tre delkvoter.

| (2) | I artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 delas delkvot III (löpnummer 09.4125) upp på fyra delperioder om tre månader och fastställs till 594 597 ton för delperiod 3, för perioden 1 juli–30 september 2011. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 delas delkvot III (löpnummer 09.4125) upp på fyra delperioder om tre månader och fastställs till 594 597 ton för delperiod 3, för perioden 1 juli–30 september 2011.

| (3) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 632/2011 (4) görs undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 för år 2011 genom att delperioderna 3 och 4 för delkvot III (löpnummer 09.4125) slås samman och mängden för delperiod 3, som sträcker sig från den 1 juli till den 31 december 2011, fastställs till 1 189 193 ton. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 632/2011 (4) görs undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 för år 2011 genom att delperioderna 3 och 4 för delkvot III (löpnummer 09.4125) slås samman och mängden för delperiod 3, som sträcker sig från den 1 juli till den 31 december 2011, fastställs till 1 189 193 ton.

| (4) | Av de meddelanden som ska lämnas i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 framgår att de ansökningar som lämnats in från och med den 1 juli 2011 kl. 13.00 till och med den 8 juli 2011 kl. 13.00 (lokal tid Bryssel) i enlighet med artikel 4.1 andra stycket i den förordningen överskrider de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser ska utfärdas genom att en tilldelningskoefficient fastställs som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(4)

Av de meddelanden som ska lämnas i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1067/2008 framgår att de ansökningar som lämnats in från och med den 1 juli 2011 kl. 13.00 till och med den 8 juli 2011 kl. 13.00 (lokal tid Bryssel) i enlighet med artikel 4.1 andra stycket i den förordningen överskrider de tillgängliga kvantiteterna. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importlicenser ska utfärdas genom att en tilldelningskoefficient fastställs som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (5) | Inga ytterligare importlicenser bör utfärdas inom delkvot III enligt förordning (EG) nr 1067/2008 för den innevarande tullkvotsperioden. |
| --- | --- |

(5)

Inga ytterligare importlicenser bör utfärdas inom delkvot III enligt förordning (EG) nr 1067/2008 för den innevarande tullkvotsperioden.

| (6) | För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För alla ansökningar om importlicens inom den delkvot III som anges i förordning (EG) nr 1067/2008 och som har lämnats in från och med den 1 juli 2011 kl. 13.00 till och med den 8 juli 2011 kl. 13.00 (lokal tid Bryssel) ska licens utfärdas för den begärda kvantiteten multiplicerad med tilldelningskoefficienten 50,926778 %.

2.   Inga ytterligare licenser ska utfärdas på grundval ansökningar om kvantiteter inom delkvot III enligt förordning (EG) nr 1067/2008 som lämnats in från och med den 8 juli 2011 kl. 13.00 (lokal tid Bryssel) för den innevarande tullkvotsperioden.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUT L 290, 31.10.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 170, 30.6.2011, s. 18.

4

---

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 676/2011

av den 13 juli 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 663/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 663/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 juli 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 181, 9.7.2011, s. 27.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 14 juli 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,61 | 0,16 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

51,51

0,00

1701 11 90 (1)

51,51

0,00

1701 12 10 (1)

51,51

0,00

1701 12 90 (1)

51,51

0,00

1701 91 00 (2)

61,37

0,00

1701 99 10 (2)

61,37

0,00

1701 99 90 (2)

61,37

0,00

1702 90 95 (3)

0,61

0,16

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 14.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/9

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 december 2010

om det statliga stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10) som Grekland har genomfört till förmån för Varvaressos SA

[delgivet med nr K(2010) 8923]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2011/414/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av det beslut (2) genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd C 8/10 (f.d. N 21/09 och NN 15/10),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 5 november 2007 anmälde Grekland ett undsättningsstöd till förmån för Varvaressos SA (nedan kallat Varvaressos). Efter skriftväxling beslutade kommissionen den 16 juli 2008 att inte göra några invändningar i fråga om den anmälda åtgärden. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 5 november 2007 anmälde Grekland ett undsättningsstöd till förmån för Varvaressos SA (nedan kallat Varvaressos). Efter skriftväxling beslutade kommissionen den 16 juli 2008 att inte göra några invändningar i fråga om den anmälda åtgärden.

| (2) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd till förmån för Varvaressos. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd till förmån för Varvaressos.

| (3) | Efter skriftväxling inledde kommissionen den 9 mars 2010 det formella granskningsförfarandet om det omstruktureringsstöd som Grekland hade anmält den 15 januari 2009 samt om en statlig garanti som Grekland olagligt beviljat Varvaressos 2007. Med hänsyn till den sistnämnda uppgav kommissionen att beslutet av den 16 juli 2008 om att godkänna det anmälda undsättningsstödet till Varvaressos skulle kunna komma att upphävas. |
| --- | --- |

(3)

Efter skriftväxling inledde kommissionen den 9 mars 2010 det formella granskningsförfarandet om det omstruktureringsstöd som Grekland hade anmält den 15 januari 2009 samt om en statlig garanti som Grekland olagligt beviljat Varvaressos 2007. Med hänsyn till den sistnämnda uppgav kommissionen att beslutet av den 16 juli 2008 om att godkänna det anmälda undsättningsstödet till Varvaressos skulle kunna komma att upphävas.

| (4) | Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 10 mars 2009 (3). Efter det att förfarandet hade inletts inkom Grekland den 28 juli 2010 med synpunkter och uppgifter. Varvaressos inkom med synpunkter och uppgifter den 18 juni 2010. Den 4 juni 2010, 14 juni 2010 respektive 17 juni 2010 mottog kommissionen dessutom synpunkter från andra tredje parter (4). |
| --- | --- |

(4)

Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 10 mars 2009 (3). Efter det att förfarandet hade inletts inkom Grekland den 28 juli 2010 med synpunkter och uppgifter. Varvaressos inkom med synpunkter och uppgifter den 18 juni 2010. Den 4 juni 2010, 14 juni 2010 respektive 17 juni 2010 mottog kommissionen dessutom synpunkter från andra tredje parter (4).

| (5) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar om de ovan nämnda statliga åtgärderna genom en skrivelse av den 9 juli 2010, som de grekiska myndigheterna besvarade genom en skrivelse av den 14 september 2010. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar om de ovan nämnda statliga åtgärderna genom en skrivelse av den 9 juli 2010, som de grekiska myndigheterna besvarade genom en skrivelse av den 14 september 2010.

| (6) | På begäran av stödmottagaren hölls ett möte den 14 juli 2010 där den ändrade omstruktureringsplanen diskuterades. |
| --- | --- |

(6)

På begäran av stödmottagaren hölls ett möte den 14 juli 2010 där den ändrade omstruktureringsplanen diskuterades.

2.   BESKRIVNING

2.1   Stödmottagare

| (7) | Varvaressos grundades 1975 och är ett spinneri inom textilbranschen (produktion av och handel med garn). Företaget exporterar garn till 20 länder, bland annat Tyskland, Frankrike, Österrike, Italien, Spanien, Förenade kungariket och Slovenien. Under 2009 hade företaget 52 % av sin försäljning i andra EU-länder än Grekland (jämfört med 57 % 2008 och 67 % 2007), 42 % i Grekland (40 % 2008 och 32 % 2007) och 6 % i länder utanför EU (2 % 2008 och 1 % 2007). |
| --- | --- |

(7)

Varvaressos grundades 1975 och är ett spinneri inom textilbranschen (produktion av och handel med garn). Företaget exporterar garn till 20 länder, bland annat Tyskland, Frankrike, Österrike, Italien, Spanien, Förenade kungariket och Slovenien. Under 2009 hade företaget 52 % av sin försäljning i andra EU-länder än Grekland (jämfört med 57 % 2008 och 67 % 2007), 42 % i Grekland (40 % 2008 och 32 % 2007) och 6 % i länder utanför EU (2 % 2008 och 1 % 2007).

| (8) | Under 2009 hade företaget i genomsnitt 205 anställda (en minskning från 212 anställda 2008) och en omsättning på 19 miljoner euro. Enligt uppgifter från 2007 var företaget den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden. Dess andel av marknaden för garn uppgick till [...] % under 2008. |
| --- | --- |

(8)

Under 2009 hade företaget i genomsnitt 205 anställda (en minskning från 212 anställda 2008) och en omsättning på 19 miljoner euro. Enligt uppgifter från 2007 var företaget den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden. Dess andel av marknaden för garn uppgick till [...] % under 2008.

| (9) | Under perioden 2004–2009 minskade företagets årsomsättning från 28,4 miljoner euro till 19,2 miljoner euro (en minskning med 32 %). Under perioden 2006–2009 hade företaget ackumulerade förluster, som ökade från 2 miljoner euro 2006 till 17,2 miljoner euro 2009. Företagets finansiella nyckeltal för åren 2004–2009 visas i tabell 1.

  Tabell 1


  Finansiella nyckeltal för Varvaressos 2004–2009












  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Omsättning | 28,5 | 26,1 | 26,4 | 23,2 | 20,7 | 19,2 |
| Resultat före skatt | 0,02 | –2,8 | –3,3 | –2,7 | –6,3 | –5,5 |
| Ackumulerad förlust | NA | NA | –2 | –5,1 | –11,5 | –17,2 |
| Aktiekapital | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 |
| Eget kapital | 32,9 | 29,1 | 25,5 | 22,4 | 15,9 | 10,3 |
| Skuldsättningsgrad | 79 % | 106 % | 117 % | 135 % | 216 % | 350 % |
| Källa: Uppgifter från årsredovisningar 2004–2009. |

(9)

Under perioden 2004–2009 minskade företagets årsomsättning från 28,4 miljoner euro till 19,2 miljoner euro (en minskning med 32 %). Under perioden 2006–2009 hade företaget ackumulerade förluster, som ökade från 2 miljoner euro 2006 till 17,2 miljoner euro 2009. Företagets finansiella nyckeltal för åren 2004–2009 visas i tabell 1.

Tabell 1

Finansiella nyckeltal för Varvaressos 2004–2009

(miljoner euro)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Omsättning

28,5

26,1

26,4

23,2

20,7

19,2

Resultat före skatt

0,02

–2,8

–3,3

–2,7

–6,3

–5,5

Ackumulerad förlust

NA

NA

–2

–5,1

–11,5

–17,2

Aktiekapital

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

Eget kapital

32,9

29,1

25,5

22,4

15,9

10,3

Skuldsättningsgrad

79 %

106 %

117 %

135 %

216 %

350 %

Källa: Uppgifter från årsredovisningar 2004–2009.

2.2   Åtgärderna

| (10) | Under perioden 2007–2008 omfattades Varvaressos av två statliga stödåtgärder, en oanmäld statlig garanti för omläggningen av befintliga banklån i maj 2007 (åtgärd 1) och en anmäld statlig garanti för ett nytt undsättningslån som godkändes av kommissionen i juli 2008 (åtgärd 2). I januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd i form av ett direkt bidrag (åtgärd 3). |
| --- | --- |

(10)

Under perioden 2007–2008 omfattades Varvaressos av två statliga stödåtgärder, en oanmäld statlig garanti för omläggningen av befintliga banklån i maj 2007 (åtgärd 1) och en anmäld statlig garanti för ett nytt undsättningslån som godkändes av kommissionen i juli 2008 (åtgärd 2). I januari 2009 anmälde Grekland ett omstruktureringsstöd i form av ett direkt bidrag (åtgärd 3).

2.2.1   2006 års återhämtningsplan

| (11) | För att erhålla det ovan nämnda stödet lämnade Varvaressos i december 2006 in en återhämtningsplan till de grekiska myndigheterna med titeln ”Strategi och affärsplan 2006–2011”. I planen redovisas företagets strategiska mål och nödvändiga åtgärder samt prognoser över företagets ekonomiska ställning för åren 2006–2011. I planen förutses följande: a) En ökning av andelen specialfibrer i den totala produktionen från [...] % 2007 till [...] % 2011, i syfte att öka företagets vinstmarginal, b) en minskning av den totala produktionskapaciteten från [...] tusen ton 2007 till [...] tusen ton 2008–2011, och c) en minskning av företagets personalstyrka från 237 anställda 2007 till 217 anställda 2011. |
| --- | --- |

(11)

För att erhålla det ovan nämnda stödet lämnade Varvaressos i december 2006 in en återhämtningsplan till de grekiska myndigheterna med titeln ”Strategi och affärsplan 2006–2011”. I planen redovisas företagets strategiska mål och nödvändiga åtgärder samt prognoser över företagets ekonomiska ställning för åren 2006–2011. I planen förutses följande: a) En ökning av andelen specialfibrer i den totala produktionen från [...] % 2007 till [...] % 2011, i syfte att öka företagets vinstmarginal, b) en minskning av den totala produktionskapaciteten från [...] tusen ton 2007 till [...] tusen ton 2008–2011, och c) en minskning av företagets personalstyrka från 237 anställda 2007 till 217 anställda 2011.

| (12) | Företagets långfristiga lån på 15,6 miljoner euro förväntas vara återbetalda vid utgången av 2010. Samtidigt förväntas utgifter på [1–2] miljoner euro under perioden 2006–2009 för investeringar i omorganisationen av företagets ledning och omläggningen av företagets produktion till mer lönsamma produkter. Det begärda statliga stödet för perioden 2007–2011 uppgår till 13,5 miljoner euro och syftar till att avhjälpa de problem som orsakades av företagets misslyckade investeringar under perioden 2000–2005. Företaget förväntas nå lönsamhet under 2010, med ett resultat före skatt på 1 miljon euro och en vinstmarginal på 3,5 % (under 2011 förväntas företaget redovisa ett positivt resultat före skatt på 0,8 miljoner euro och en vinstmarginal på 2,6 %). Omsättningen förväntas öka från 26,2 miljoner euro 2006 till 29,3 miljoner euro 2011 (en ökning med 12 %). |
| --- | --- |

(12)

Företagets långfristiga lån på 15,6 miljoner euro förväntas vara återbetalda vid utgången av 2010. Samtidigt förväntas utgifter på [1–2] miljoner euro under perioden 2006–2009 för investeringar i omorganisationen av företagets ledning och omläggningen av företagets produktion till mer lönsamma produkter. Det begärda statliga stödet för perioden 2007–2011 uppgår till 13,5 miljoner euro och syftar till att avhjälpa de problem som orsakades av företagets misslyckade investeringar under perioden 2000–2005. Företaget förväntas nå lönsamhet under 2010, med ett resultat före skatt på 1 miljon euro och en vinstmarginal på 3,5 % (under 2011 förväntas företaget redovisa ett positivt resultat före skatt på 0,8 miljoner euro och en vinstmarginal på 2,6 %). Omsättningen förväntas öka från 26,2 miljoner euro 2006 till 29,3 miljoner euro 2011 (en ökning med 12 %).

2.2.2   Åtgärd 1: Den oanmälda statliga garantin från 2007

| (13) | Den 30 maj 2007 utfärdade Grekland ett ministerbeslut genom vilket Varvaressos beviljades en statlig garanti som säkerhet för en omläggning av sina befintliga banklån på sammanlagt 22,7 miljoner euro. Meningen var att garantin skulle täcka 80 % av lånen, dvs. 18,2 miljoner euro. I själva verket överskred garantin det totala lånebeloppet (se skäl 16). |
| --- | --- |

(13)

Den 30 maj 2007 utfärdade Grekland ett ministerbeslut genom vilket Varvaressos beviljades en statlig garanti som säkerhet för en omläggning av sina befintliga banklån på sammanlagt 22,7 miljoner euro. Meningen var att garantin skulle täcka 80 % av lånen, dvs. 18,2 miljoner euro. I själva verket överskred garantin det totala lånebeloppet (se skäl 16).

| (14) | Före omläggningen av lånen 2007 var endast en del av företagets fastighetstillgångar intecknade för att täcka företagets lån. I samband med den omläggning som gjordes 2007 intecknades även resten av företagets fastighetstillgångar. Denna inteckning gjordes med företräde till företagets utlånande banker och inte till staten. Enligt grekisk lag (5) gäller emellertid att innan man gör anspråk på en garanti måste staten först erhålla säkerheterna för de garanterade lånen. |
| --- | --- |

(14)

Före omläggningen av lånen 2007 var endast en del av företagets fastighetstillgångar intecknade för att täcka företagets lån. I samband med den omläggning som gjordes 2007 intecknades även resten av företagets fastighetstillgångar. Denna inteckning gjordes med företräde till företagets utlånande banker och inte till staten. Enligt grekisk lag (5) gäller emellertid att innan man gör anspråk på en garanti måste staten först erhålla säkerheterna för de garanterade lånen.

| (15) | Denna åtgärd anmäldes aldrig till kommissionen och i sin anmälan om undsättningsstöd av den 5 november 2007 uppgav Grekland att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. |
| --- | --- |

(15)

Denna åtgärd anmäldes aldrig till kommissionen och i sin anmälan om undsättningsstöd av den 5 november 2007 uppgav Grekland att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare.

| (16) | Åtgärden grundades på en oanmäld garantiordning som det grekiska finansministeriet hade godkänt den 26 januari 2007. Enligt ordningen beviljades statliga garantier för att lägga om lån som var utestående den 31 december 2006, oavsett om de hade förfallit eller inte, till nya lån. De relevanta lånen beviljades till industri-, gruvdrifts-, djuruppfödnings- och hotellföretag som var etablerade och verksamma i distriktet Imathia i norra Grekland, för investeringar i anläggningstillgångar och rörelsekapital. I ordningen föreskrevs inte någon avgift för den statliga garantin. Till följd av en av bestämmelserna i ordningen täckte garantin så småningom ett högsta belopp av 30 miljoner euro plus ränta, dvs. ett högre belopp än det för de underliggande lånen (22,7 miljoner euro) (6). |
| --- | --- |

(16)

Åtgärden grundades på en oanmäld garantiordning som det grekiska finansministeriet hade godkänt den 26 januari 2007. Enligt ordningen beviljades statliga garantier för att lägga om lån som var utestående den 31 december 2006, oavsett om de hade förfallit eller inte, till nya lån. De relevanta lånen beviljades till industri-, gruvdrifts-, djuruppfödnings- och hotellföretag som var etablerade och verksamma i distriktet Imathia i norra Grekland, för investeringar i anläggningstillgångar och rörelsekapital. I ordningen föreskrevs inte någon avgift för den statliga garantin. Till följd av en av bestämmelserna i ordningen täckte garantin så småningom ett högsta belopp av 30 miljoner euro plus ränta, dvs. ett högre belopp än det för de underliggande lånen (22,7 miljoner euro) (6).

2.2.3   Åtgärd 2: Den anmälda statliga garantin från 2008

| (17) | Den 16 juli 2008 godkände kommissionen ett anmält undsättningsstöd till Varvaressos i form av en statlig garanti för ett lån på 2,4 miljoner euro (7). Beslutet byggde på information om att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare (8), och därför var berättigat till undsättningsstöd. |
| --- | --- |

(17)

Den 16 juli 2008 godkände kommissionen ett anmält undsättningsstöd till Varvaressos i form av en statlig garanti för ett lån på 2,4 miljoner euro (7). Beslutet byggde på information om att företaget inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare (8), och därför var berättigat till undsättningsstöd.

| (18) | Garantin beviljades utan en avgift till garantigivaren (staten) och täckte hela lånebeloppet, dvs. 2,4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(18)

Garantin beviljades utan en avgift till garantigivaren (staten) och täckte hela lånebeloppet, dvs. 2,4 miljoner euro.

| (19) | I sin anmälan av åtgärden den 5 november 2007 uppgav de grekiska myndigheterna att av det totala stödbeloppet skulle [1–2] miljoner euro gå till att finansiera följande investeringar: a) En omorganisation och modernisering av företagets ledning ([...] miljoner euro) under perioden 2006–2009, och b) en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter ([...] miljoner euro) under perioden 2007–2009. Dessa investeringar ingick även i den omstruktureringsplan som överlämnades den 15 januari 2009 och skulle genomföras under samma period som den planen (se skälen 22 och 23 samt 42 och 43). |
| --- | --- |

(19)

I sin anmälan av åtgärden den 5 november 2007 uppgav de grekiska myndigheterna att av det totala stödbeloppet skulle [1–2] miljoner euro gå till att finansiera följande investeringar: a) En omorganisation och modernisering av företagets ledning ([...] miljoner euro) under perioden 2006–2009, och b) en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter ([...] miljoner euro) under perioden 2007–2009. Dessa investeringar ingick även i den omstruktureringsplan som överlämnades den 15 januari 2009 och skulle genomföras under samma period som den planen (se skälen 22 och 23 samt 42 och 43).

2.2.4   Åtgärd 3: Det anmälda direkta bidraget från 2009

| (20) | Den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett direkt bidrag på 14 miljoner euro för att finansiera företagets omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(20)

Den 15 januari 2009 anmälde Grekland ett direkt bidrag på 14 miljoner euro för att finansiera företagets omstruktureringsplan.

| (21) | Enligt den omstruktureringsplan som överlämnades berodde företagets svårigheter på den höga kostnaden för ett investeringsprogram som hade genomförts 2000–2005, höga driftskostnader och brister i företagets ledning. |
| --- | --- |

(21)

Enligt den omstruktureringsplan som överlämnades berodde företagets svårigheter på den höga kostnaden för ett investeringsprogram som hade genomförts 2000–2005, höga driftskostnader och brister i företagets ledning.

| (22) | Planen omfattar perioden 2006–2011. Den har uppdaterats och justerats på ett korrekt sätt under det formella granskningsförfarandet. Grundidén i omstruktureringsprocessen omfattar en fullständig återbetalning av merparten av företagets banklån (inklusive det lån för vilket undsättningsstöd godkändes i juli 2008), en minskning av produktionen och antalet anställda (9), en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter (andelen särskilt garn som produceras i förhållande till den totala produktionen ska ökas med [...] % fram till 2012) och en omorganisation och modernisering av företagets ledning. |
| --- | --- |

(22)

Planen omfattar perioden 2006–2011. Den har uppdaterats och justerats på ett korrekt sätt under det formella granskningsförfarandet. Grundidén i omstruktureringsprocessen omfattar en fullständig återbetalning av merparten av företagets banklån (inklusive det lån för vilket undsättningsstöd godkändes i juli 2008), en minskning av produktionen och antalet anställda (9), en omläggning av produktionen till mer lönsamma produkter (andelen särskilt garn som produceras i förhållande till den totala produktionen ska ökas med [...] % fram till 2012) och en omorganisation och modernisering av företagets ledning.

| (23) | I de tre scenarierna – mellan, bästa och värsta – som presenteras i omstruktureringsplanen kommer företagets långsiktiga lönsamhet att återställas senast vid utgången av 2011. |
| --- | --- |

(23)

I de tre scenarierna – mellan, bästa och värsta – som presenteras i omstruktureringsplanen kommer företagets långsiktiga lönsamhet att återställas senast vid utgången av 2011.

| (24) | I alla tre scenarierna förväntas företaget öka sin omsättning och minska sina kostnader och utgifter (före avskrivningar). Det väntas följaktligen redovisa ett negativt resultat före skatt plus avskrivningar (10) 2010 och ett positivt resultat 2011, efter omstruktureringsperiodens slut. Under 2011 kommer företagets avkastning på eget kapital (11) att vara högre än företagets lånekostnad (12) (i mellanscenariot eller det bästa scenariot) eller motsvara den (i det värsta scenariot). |
| --- | --- |

(24)

I alla tre scenarierna förväntas företaget öka sin omsättning och minska sina kostnader och utgifter (före avskrivningar). Det väntas följaktligen redovisa ett negativt resultat före skatt plus avskrivningar (10) 2010 och ett positivt resultat 2011, efter omstruktureringsperiodens slut. Under 2011 kommer företagets avkastning på eget kapital (11) att vara högre än företagets lånekostnad (12) (i mellanscenariot eller det bästa scenariot) eller motsvara den (i det värsta scenariot).

3.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (25) | I sitt beslut att inleda förfarandet påpekade kommissionen att stödåtgärdernas förenlighet skulle bedömas med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna) (13). Kommissionen gjorde därför en första bedömning av stödåtgärderna på grundval av kriterierna i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(25)

I sitt beslut att inleda förfarandet påpekade kommissionen att stödåtgärdernas förenlighet skulle bedömas med utgångspunkt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna) (13). Kommissionen gjorde därför en första bedömning av stödåtgärderna på grundval av kriterierna i dessa riktlinjer.

| (26) | Kommissionen konstaterade för det första att Grekland inte hade informerat den om en tidigare statlig garanti som Varvaressos tilldelats i maj 2007. Kommissionen noterade dessutom att Grekland i sin anmälan om undsättningsstödet i november 2007 hade uppgett att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. Kommissionen hyste därför tvivel om huruvida den i sitt beslut från juli 2008 skulle ha ansett att företaget var berättigat till undsättningsstöd om Grekland inte hade lämnat oriktig information avseende garantin från 2007. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen konstaterade för det första att Grekland inte hade informerat den om en tidigare statlig garanti som Varvaressos tilldelats i maj 2007. Kommissionen noterade dessutom att Grekland i sin anmälan om undsättningsstödet i november 2007 hade uppgett att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. Kommissionen hyste därför tvivel om huruvida den i sitt beslut från juli 2008 skulle ha ansett att företaget var berättigat till undsättningsstöd om Grekland inte hade lämnat oriktig information avseende garantin från 2007.

| (27) | Mot bakgrund av garantin från 2007 ifrågasatte kommissionen för det andra även företagets berättigande till det anmälda omstruktureringsstödet, dvs. huruvida principen om ”en enda gång” har iakttagits. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av garantin från 2007 ifrågasatte kommissionen för det andra även företagets berättigande till det anmälda omstruktureringsstödet, dvs. huruvida principen om ”en enda gång” har iakttagits.

| (28) | När det gäller huruvida stödmottagaren kan beskrivas som ett företag i svårigheter konstaterade kommissionen att Varvaressos, med tanke på förlusterna och den sjunkande omsättningen under föregående år, skulle kunna betraktas som ett företag i svårigheter. Kommissionen hyste emellertid tvivel om huruvida Varvaressos verkligen var ett företag i svårigheter redan 2007 när garantin beviljades eftersom företaget enligt uppgift kunde ha lagt om sina befintliga lån med samma banker utan det offentliga ingripandet. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller huruvida stödmottagaren kan beskrivas som ett företag i svårigheter konstaterade kommissionen att Varvaressos, med tanke på förlusterna och den sjunkande omsättningen under föregående år, skulle kunna betraktas som ett företag i svårigheter. Kommissionen hyste emellertid tvivel om huruvida Varvaressos verkligen var ett företag i svårigheter redan 2007 när garantin beviljades eftersom företaget enligt uppgift kunde ha lagt om sina befintliga lån med samma banker utan det offentliga ingripandet.

| (29) | När det gäller återställandet av lönsamheten ställde sig kommissionen frågande till tidsramen för planen, som förutser att den långsiktiga lönsamheten ska vara återställd vid utgången av 2009. Eftersom 2009 redan var slut och man ännu inte hade avslutat den största delen av omstruktureringen, ansåg kommissionen att den tidsram som lagts fram för att återställa den långsiktiga lönsamheten inte längre var realistisk. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller återställandet av lönsamheten ställde sig kommissionen frågande till tidsramen för planen, som förutser att den långsiktiga lönsamheten ska vara återställd vid utgången av 2009. Eftersom 2009 redan var slut och man ännu inte hade avslutat den största delen av omstruktureringen, ansåg kommissionen att den tidsram som lagts fram för att återställa den långsiktiga lönsamheten inte längre var realistisk.

| (30) | Dessutom hyste kommissionen tvivel om de marknadsanalyser av spinneribranschen som lämnats, som hade genomförts 2007. Eftersom det hade gått två år och den globala ekonomin varit föremål för omfattande förändringar sedan dess, var dessa analyser förmodligen inaktuella. Kommissionen begärde därför nya uppgifter och prognoser och mer aktuella marknadsanalyser. |
| --- | --- |

(30)

Dessutom hyste kommissionen tvivel om de marknadsanalyser av spinneribranschen som lämnats, som hade genomförts 2007. Eftersom det hade gått två år och den globala ekonomin varit föremål för omfattande förändringar sedan dess, var dessa analyser förmodligen inaktuella. Kommissionen begärde därför nya uppgifter och prognoser och mer aktuella marknadsanalyser.

| (31) | När det gäller frågan om att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen ifrågasatte kommissionen de två föreslagna kompensationsåtgärderna, dvs. a) nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar (den i Naoussa), och b) försäljningen av aktieinnehavet i dotterbolaget ”Thiva Ginning Mills SA”. Båda dessa åtgärder ansågs framför allt nödvändiga för att uppnå en långsiktig lönsamhet hos stödmottagaren och kompenserade därför inte företagets konkurrenter för snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller frågan om att undvika en otillbörlig snedvridning av konkurrensen ifrågasatte kommissionen de två föreslagna kompensationsåtgärderna, dvs. a) nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar (den i Naoussa), och b) försäljningen av aktieinnehavet i dotterbolaget ”Thiva Ginning Mills SA”. Båda dessa åtgärder ansågs framför allt nödvändiga för att uppnå en långsiktig lönsamhet hos stödmottagaren och kompenserade därför inte företagets konkurrenter för snedvridningen av konkurrensen.

| (32) | När det slutligen gäller begränsningen av stödet till vad som är absolut nödvändigt betraktade kommissionen Varvaressos som ett stort företag vid bedömningen (under 2006 hade företaget en årsomsättning på 28 miljoner euro), och hänvisade till att företaget låg i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen företagets egna bidrag till i princip minst 40 % av den totala kostnaden för planen. |
| --- | --- |

(32)

När det slutligen gäller begränsningen av stödet till vad som är absolut nödvändigt betraktade kommissionen Varvaressos som ett stort företag vid bedömningen (under 2006 hade företaget en årsomsättning på 28 miljoner euro), och hänvisade till att företaget låg i en region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i EUF-fördraget. Mot bakgrund av ovanstående fastställde kommissionen företagets egna bidrag till i princip minst 40 % av den totala kostnaden för planen.

4.   KOMMENTARER FRÅN GREKLAND

| (33) | Kommentarerna från de grekiska myndigheterna avseende de påstådda statliga stödåtgärderna kan sammanfattas enligt följande: |
| --- | --- |

(33)

Kommentarerna från de grekiska myndigheterna avseende de påstådda statliga stödåtgärderna kan sammanfattas enligt följande:

4.1   Garantin från 2007 som statligt stöd

| (34) | Grekland medger att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdar att den inte utgör statligt stöd. Grekland gör bland annat gällande att a) de utlånande bankerna skulle ha lagt om lånen även utan den statliga garantin, b) det inte fanns något behov av en statlig garanti eftersom lånen vid omläggningen täcktes i tillräckligt hög grad av tillgångar till ett värde som översteg det utestående beloppet, och c) den statliga garantin från 2007 inte förbättrade företagets förmåga att säkra finansiering på kapitalmarknaden, eftersom Varvaressos fortfarande kunde skaffa finansiering på egen hand. |
| --- | --- |

(34)

Grekland medger att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdar att den inte utgör statligt stöd. Grekland gör bland annat gällande att a) de utlånande bankerna skulle ha lagt om lånen även utan den statliga garantin, b) det inte fanns något behov av en statlig garanti eftersom lånen vid omläggningen täcktes i tillräckligt hög grad av tillgångar till ett värde som översteg det utestående beloppet, och c) den statliga garantin från 2007 inte förbättrade företagets förmåga att säkra finansiering på kapitalmarknaden, eftersom Varvaressos fortfarande kunde skaffa finansiering på egen hand.

4.2   Stödmottagaren som ett ”företag i svårigheter” 2007

| (35) | Grekland hävdar att Varvaressos var ett företag i svårigheter 2007 och att det endast var tack vare obelånade tillgångar till ett avsevärt värde som företaget kunde få tillgång till finansmarknaden utan en statlig garanti. |
| --- | --- |

(35)

Grekland hävdar att Varvaressos var ett företag i svårigheter 2007 och att det endast var tack vare obelånade tillgångar till ett avsevärt värde som företaget kunde få tillgång till finansmarknaden utan en statlig garanti.

| (36) | Grekland hävdar vidare att garantin för omläggningen av lånen 2007 inte var tillräcklig för att företaget skulle kunna finansiera sin omstrukturering. Den användes endast för att omorganisera företagets redan befintligt djupa skuldsättning. Företaget hade fortfarande behov av nya finansiella medel vilket det inte fick genom den omläggning av lånen som gjordes 2007. Företaget kunde därför inte återställa sin lönsamhet med egna medel utan för detta krävdes ett offentligt ingripande. Följaktligen uppfyller Varvaressos kriteriet i punkt 9 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(36)

Grekland hävdar vidare att garantin för omläggningen av lånen 2007 inte var tillräcklig för att företaget skulle kunna finansiera sin omstrukturering. Den användes endast för att omorganisera företagets redan befintligt djupa skuldsättning. Företaget hade fortfarande behov av nya finansiella medel vilket det inte fick genom den omläggning av lånen som gjordes 2007. Företaget kunde därför inte återställa sin lönsamhet med egna medel utan för detta krävdes ett offentligt ingripande. Följaktligen uppfyller Varvaressos kriteriet i punkt 9 i riktlinjerna.

| (37) | Mot denna bakgrund gör Grekland gällande att om åtgärden från 2007 anses utgöra statligt stöd så var företaget berättigat till omsättnings- och omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(37)

Mot denna bakgrund gör Grekland gällande att om åtgärden från 2007 anses utgöra statligt stöd så var företaget berättigat till omsättnings- och omstruktureringsstöd.

4.3   Principen om ”en enda gång”

| (38) | Enligt Grekland beviljades alla de tre åtgärder som undersöks (den statliga garantin från 2007, den statliga garantin från 2008 och det anmälda direkta bidraget) i syfte att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(38)

Enligt Grekland beviljades alla de tre åtgärder som undersöks (den statliga garantin från 2007, den statliga garantin från 2008 och det anmälda direkta bidraget) i syfte att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan.

| (39) | I december 2006 ansökte Varvaressos om undsättnings- och omstruktureringsstöd och lämnade då in samma plan som senare anmäldes till kommissionen i januari 2009. Tidsskillnaden mellan ansökan om undsättnings- och omstruktureringsstöd till de grekiska myndigheterna (december 2006) och anmälan av det direkta stödet från 2009 till kommissionen (januari 2009) berodde endast på administrativa problem och inte på svårigheter av återkommande art och ett upprepat behov av statliga interventioner. |
| --- | --- |

(39)

I december 2006 ansökte Varvaressos om undsättnings- och omstruktureringsstöd och lämnade då in samma plan som senare anmäldes till kommissionen i januari 2009. Tidsskillnaden mellan ansökan om undsättnings- och omstruktureringsstöd till de grekiska myndigheterna (december 2006) och anmälan av det direkta stödet från 2009 till kommissionen (januari 2009) berodde endast på administrativa problem och inte på svårigheter av återkommande art och ett upprepat behov av statliga interventioner.

| (40) | Syftet med garantin från 2007 (åtgärd 1) var dessutom att ta itu med företagets ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. De andra åtgärderna syftade till att undanröja företagets ekonomiska problem på lång sikt. Samtidigt hade de tre åtgärderna det gemensamt att de alla var inriktade på problemet med företagets banklån. |
| --- | --- |

(40)

Syftet med garantin från 2007 (åtgärd 1) var dessutom att ta itu med företagets ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. De andra åtgärderna syftade till att undanröja företagets ekonomiska problem på lång sikt. Samtidigt hade de tre åtgärderna det gemensamt att de alla var inriktade på problemet med företagets banklån.

| (41) | Slutligen hävdar Grekland att alla tre åtgärder ingår i samma omstruktureringsprocess och att engångsprincipen därför inte överträds. |
| --- | --- |

(41)

Slutligen hävdar Grekland att alla tre åtgärder ingår i samma omstruktureringsprocess och att engångsprincipen därför inte överträds.

4.4   Omstruktureringskostnader och eget bidrag

| (42) | Omstruktureringskostnaderna omfattar kostnader för omstrukturering av långfristiga banklån (23 miljoner euro), omstrukturering av personalen (1 miljon euro), investeringar (3 miljoner euro) och omstrukturering av tillgångar (1 miljon euro). Dessa kostnader uppgår till totalt 28 miljoner euro (14). |
| --- | --- |

(42)

Omstruktureringskostnaderna omfattar kostnader för omstrukturering av långfristiga banklån (23 miljoner euro), omstrukturering av personalen (1 miljon euro), investeringar (3 miljoner euro) och omstrukturering av tillgångar (1 miljon euro). Dessa kostnader uppgår till totalt 28 miljoner euro (14).

| (43) | Grekland hävdar att totalkostnaden för omstruktureringen kommer att finansieras med 14 miljoner euro i statligt stöd och ett eget bidrag på 14 miljoner euro. Det egna bidraget inbegriper intäkter på [...] och 1 miljon euro från försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag 2007. |
| --- | --- |

(43)

Grekland hävdar att totalkostnaden för omstruktureringen kommer att finansieras med 14 miljoner euro i statligt stöd och ett eget bidrag på 14 miljoner euro. Det egna bidraget inbegriper intäkter på [...] och 1 miljon euro från försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag 2007.

4.5   Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (44) | I den plan som ursprungligen (innan det formella granskningsförfarandet inleddes) anmäldes föreslogs följande kompensationsåtgärder: a) Nedläggningen av produktionen vid en av företagets tre anläggningar, som inleddes 2007 och avslutades 2008, och b) försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag, som genomfördes 2007. Företaget uppgav att detta dotterbolag gick med förlust 2005 och 2006. |
| --- | --- |

(44)

I den plan som ursprungligen (innan det formella granskningsförfarandet inleddes) anmäldes föreslogs följande kompensationsåtgärder: a) Nedläggningen av produktionen vid en av företagets tre anläggningar, som inleddes 2007 och avslutades 2008, och b) försäljningen av ett aktieinnehav i ett dotterbolag, som genomfördes 2007. Företaget uppgav att detta dotterbolag gick med förlust 2005 och 2006.

| (45) | Efter beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet föreslog Grekland följande alternativa kompensationsåtgärder:






  — | En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut. |
| --- | --- | --- |

(45)

Efter beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet föreslog Grekland följande alternativa kompensationsåtgärder:

—

En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.

| — | Ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut. |
| --- | --- |

—

Ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.

| (46) | Grekland hävdar att det när det gäller Varvaressos finns skäl som berättigar till mindre strikta kompensationsåtgärder och minskar storleken på det egna bidraget. |
| --- | --- |

(46)

Grekland hävdar att det när det gäller Varvaressos finns skäl som berättigar till mindre strikta kompensationsåtgärder och minskar storleken på det egna bidraget.

| (47) | Grekland uppger bland annat att Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde som är berättigat till regionalstöd. Arbetslösheten i Imathia är dubbelt så hög som det nationella genomsnittet och området har en BNP på 70 % av det nationella genomsnittet. Vidare har antalet textil- och konfektionsföretag i Imathia minskat från 296 till 181 under 2008 (en minskning med 39 %). Slutligen har 56 % av jobben i företag med mer än tio anställda försvunnit de senaste åren. |
| --- | --- |

(47)

Grekland uppger bland annat att Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde som är berättigat till regionalstöd. Arbetslösheten i Imathia är dubbelt så hög som det nationella genomsnittet och området har en BNP på 70 % av det nationella genomsnittet. Vidare har antalet textil- och konfektionsföretag i Imathia minskat från 296 till 181 under 2008 (en minskning med 39 %). Slutligen har 56 % av jobben i företag med mer än tio anställda försvunnit de senaste åren.

| (48) | Grekland uppger vidare att Varvaressos storlek har minskat kraftigt sedan 2006, till följd av nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar och försäljningen av företagets dotterbolag. Nedläggningen av produktionsanläggningen ledde till att sysselsättningen minskade med [...] arbetstimmar och att produktionskapaciteten minskade med 30 %, vilket dessutom är oåterkalleligt (på grund av skrotning eller försäljning av utrustning). Försäljningen av dotterbolaget gjorde att årsomsättningen minskade med 6,7 miljoner euro. Sammantaget minskade företagets andel av marknaden med 27 % sett till försäljningsvärde och med 30 % sett till försäljningsvolym. Företaget drog sig dessutom helt tillbaka från Estland, Ungern och Rumänien, och delvis från Österrike, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Bulgarien, Tjeckien, Italien och Polen (ett tillbakadragande på mellan [...] % och [...] %). |
| --- | --- |

(48)

Grekland uppger vidare att Varvaressos storlek har minskat kraftigt sedan 2006, till följd av nedläggningen av en av företagets tre produktionsanläggningar och försäljningen av företagets dotterbolag. Nedläggningen av produktionsanläggningen ledde till att sysselsättningen minskade med [...] arbetstimmar och att produktionskapaciteten minskade med 30 %, vilket dessutom är oåterkalleligt (på grund av skrotning eller försäljning av utrustning). Försäljningen av dotterbolaget gjorde att årsomsättningen minskade med 6,7 miljoner euro. Sammantaget minskade företagets andel av marknaden med 27 % sett till försäljningsvärde och med 30 % sett till försäljningsvolym. Företaget drog sig dessutom helt tillbaka från Estland, Ungern och Rumänien, och delvis från Österrike, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Bulgarien, Tjeckien, Italien och Polen (ett tillbakadragande på mellan [...] % och [...] %).

5.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

| (49) | Kommissionen tog emot synpunkter från Varvaressos. Företagets argument sammanföll till stor del med de från de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen tog emot synpunkter från Varvaressos. Företagets argument sammanföll till stor del med de från de grekiska myndigheterna.

| (50) | Kommissionen tog även emot synpunkter från andra tredje parter som antingen är kopplade till den verksamhet som bedrivs av Varvaressos eller som påverkas av den. I samtliga synpunkter lovordades stödmottagarens ställning, både som bidragsgivare till den lokala ekonomin och som ett väletablerat företag. I synpunkterna framhölls dessutom att en nedläggning av företagets verksamhet kraftigt skulle minska sysselsättningen och produktionskapaciteten i Grekland, och särskilt i Imathia. Dessutom uppgav man att stödet till Varvaressos inte snedvrider konkurrensen eftersom företaget har en så pass liten marknadsandel. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen tog även emot synpunkter från andra tredje parter som antingen är kopplade till den verksamhet som bedrivs av Varvaressos eller som påverkas av den. I samtliga synpunkter lovordades stödmottagarens ställning, både som bidragsgivare till den lokala ekonomin och som ett väletablerat företag. I synpunkterna framhölls dessutom att en nedläggning av företagets verksamhet kraftigt skulle minska sysselsättningen och produktionskapaciteten i Grekland, och särskilt i Imathia. Dessutom uppgav man att stödet till Varvaressos inte snedvrider konkurrensen eftersom företaget har en så pass liten marknadsandel.

6.   BEDÖMNING: FÖREKOMSTEN AV STÖD

6.1   Åtgärderna 1 och 2: De statliga garantierna från 2007 och 2008

| (51) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd följaktligen uppfylla följande fyra kriterier. |
| --- | --- |

(51)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd följaktligen uppfylla följande fyra kriterier.

| (52) | För det första måste ett stöd ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning innefattar vidare en förlust av statliga medel. Dessutom beviljas statliga garantier genom beslut av de behöriga ministerierna. I det aktuella fallet beviljades garantierna till Varvaressos från 2007 och 2008 av det grekiska finansministeriet. Följaktligen är kriteriet avseende statliga medel uppfyllt. |
| --- | --- |

(52)

För det första måste ett stöd ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Statliga garantier innebär en risk för statliga medel, eftersom ett anspråk på dem belastar statsbudgeten. En garanti för vilken det inte betalas en lämplig ersättning innefattar vidare en förlust av statliga medel. Dessutom beviljas statliga garantier genom beslut av de behöriga ministerierna. I det aktuella fallet beviljades garantierna till Varvaressos från 2007 och 2008 av det grekiska finansministeriet. Följaktligen är kriteriet avseende statliga medel uppfyllt.

| (53) | För det andra måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Kommissionen anser att de två garantierna i fråga har gett Varvaressos en otillbörlig fördel. Enligt de skäl som anges i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat tillkännagivandet om garantier) (15), får låntagaren en fördel när denne inte behöver betala ett marknadsorienterat pris för garantin. Utan en statlig garanti skulle en låntagare, i egenskap av ett företag i svårigheter, i vissa fall inte kunna hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån. |
| --- | --- |

(53)

För det andra måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Kommissionen anser att de två garantierna i fråga har gett Varvaressos en otillbörlig fördel. Enligt de skäl som anges i punkterna 2.2 och 3.2 i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (nedan kallat tillkännagivandet om garantier) (15), får låntagaren en fördel när denne inte behöver betala ett marknadsorienterat pris för garantin. Utan en statlig garanti skulle en låntagare, i egenskap av ett företag i svårigheter, i vissa fall inte kunna hitta ett finansinstitut som är redo att bevilja ett lån.

| (54) | I punkt 3.2. i tillkännagivandet om garantier har kommissionen angett att det för att förekomsten av statligt stöd (dvs. en fördel) i form av en garanti ska kunna uteslutas är tillräckligt att samtliga av följande villkor är uppfyllda:






  — | Låntagaren är inte i ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- | --- |

(54)

I punkt 3.2. i tillkännagivandet om garantier har kommissionen angett att det för att förekomsten av statligt stöd (dvs. en fördel) i form av en garanti ska kunna uteslutas är tillräckligt att samtliga av följande villkor är uppfyllda:

—

Låntagaren är inte i ekonomiska svårigheter.

| — | Garantin täcker högst 80 % av det utestående lånet. |
| --- | --- |

—

Garantin täcker högst 80 % av det utestående lånet.

| — | Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas. |
| --- | --- |

—

Garantins omfattning kan mätas korrekt när den beviljas.

| — | Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin. |
| --- | --- |

—

Ett marknadsorienterat pris betalas för garantin.

| (55) | Vid tillämpningen av dessa kriterier i det aktuella fallet konstaterar kommissionen följande:






  — | För det första hade Varvaressos ekonomiska svårigheter (16) vid den tidpunkt då både garantin från 2007 och garantin från 2008 beviljades. |
| --- | --- | --- |

(55)

Vid tillämpningen av dessa kriterier i det aktuella fallet konstaterar kommissionen följande:

—

För det första hade Varvaressos ekonomiska svårigheter (16) vid den tidpunkt då både garantin från 2007 och garantin från 2008 beviljades.

| — | För det andra täckte, vilket påvisats i skälen 13, 16 och 18, både garantin från 2007 och garantin från 2008 mer än 100 % av lånet. |
| --- | --- |

—

För det andra täckte, vilket påvisats i skälen 13, 16 och 18, både garantin från 2007 och garantin från 2008 mer än 100 % av lånet.

| — | För det tredje, när det gäller garantin från 2007, noterar kommissionen att garantins omfattning inte kunde mätas korrekt när den beviljades. Detta framgår av de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna (se skälen 13 och 16), enligt vilka garantin ursprungligen skulle täcka 80 % av lånet, eller 18,2 miljoner euro, men slutligen, på grundval av en bestämmelse i garantiordningen, täckte 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

För det tredje, när det gäller garantin från 2007, noterar kommissionen att garantins omfattning inte kunde mätas korrekt när den beviljades. Detta framgår av de uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna (se skälen 13 och 16), enligt vilka garantin ursprungligen skulle täcka 80 % av lånet, eller 18,2 miljoner euro, men slutligen, på grundval av en bestämmelse i garantiordningen, täckte 30 miljoner euro.

| — | För det fjärde beviljades både garantin från 2007 och garantin från 2008 för lån till ett företag i svårigheter och föreskrev inte att garantigivaren (staten) skulle ersättas med en lämplig avgift. Enbart den omständigheten att ingen avgift togs ut för garantierna kan tyda på att stödåtgärden gav Varvaressos en fördel. På affärsbanksmarknaden är det omöjligt att erhålla en garanti utan att betala en avgift, särskilt för företag i svårigheter där risken för betalningsförsummelse är stor. |
| --- | --- |

—

För det fjärde beviljades både garantin från 2007 och garantin från 2008 för lån till ett företag i svårigheter och föreskrev inte att garantigivaren (staten) skulle ersättas med en lämplig avgift. Enbart den omständigheten att ingen avgift togs ut för garantierna kan tyda på att stödåtgärden gav Varvaressos en fördel. På affärsbanksmarknaden är det omöjligt att erhålla en garanti utan att betala en avgift, särskilt för företag i svårigheter där risken för betalningsförsummelse är stor.

| (56) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att företaget inte skulle ha kunnat erhålla garantierna från 2007 och 2008 på samma villkor på marknaden och att stödåtgärderna därför gav företaget en fördel. |
| --- | --- |

(56)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att företaget inte skulle ha kunnat erhålla garantierna från 2007 och 2008 på samma villkor på marknaden och att stödåtgärderna därför gav företaget en fördel.

| (57) | För det tredje, för att betraktas som stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd vara selektiv. Garantin från 2007 grundades på en sektoriell ordning och garantin från 2008 var ett särskilt stöd riktat till Varvaressos. Följaktligen är kriteriet för selektivitet uppfyllt. |
| --- | --- |

(57)

För det tredje, för att betraktas som stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd vara selektiv. Garantin från 2007 grundades på en sektoriell ordning och garantin från 2008 var ett särskilt stöd riktat till Varvaressos. Följaktligen är kriteriet för selektivitet uppfyllt.

| (58) | Slutligen måste en åtgärd snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Varvaressos är verksamt inom en sektor vars produkter är föremål för omfattande handel mellan medlemsstaterna och som är utsatt för hård konkurrens. Vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades hade Varvaressos den största delen av sin försäljning i andra medlemsstater (se skäl 7). Dessutom gav stödåtgärderna i fråga Varvaressos en fördel i förhållande till sina konkurrenter (se skälen 53–56). Om ett statligt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln mellan medlemsstaterna, ska dessa andra företag anses påverkade av stödet. Följaktligen är kriteriet för snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna uppfyllt. |
| --- | --- |

(58)

Slutligen måste en åtgärd snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Varvaressos är verksamt inom en sektor vars produkter är föremål för omfattande handel mellan medlemsstaterna och som är utsatt för hård konkurrens. Vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades hade Varvaressos den största delen av sin försäljning i andra medlemsstater (se skäl 7). Dessutom gav stödåtgärderna i fråga Varvaressos en fördel i förhållande till sina konkurrenter (se skälen 53–56). Om ett statligt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln mellan medlemsstaterna, ska dessa andra företag anses påverkade av stödet. Följaktligen är kriteriet för snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna uppfyllt.

| (59) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att de statliga garantierna från 2007 och 2008 (åtgärderna 1 och 2) utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(59)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att de statliga garantierna från 2007 och 2008 (åtgärderna 1 och 2) utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i enlighet med artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2   Åtgärd 3: Det anmälda direkta bidraget från 2009

| (60) | När det gäller kriteriet att stödet ska ges med statliga medel och kan tillskrivas staten kommer detta direkta statliga bidrag från statsbudgeten och är godkänt av det behöriga ministeriet. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller kriteriet att stödet ska ges med statliga medel och kan tillskrivas staten kommer detta direkta statliga bidrag från statsbudgeten och är godkänt av det behöriga ministeriet. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt.

| (61) | När det gäller kriteriet avseende fördel, togs beslutet om det direkta bidraget till förmån för ett företag i finansiella svårigheter. Den grekiska staten erhåller inte någon ersättning för bidraget. Följaktligen ger bidraget Varvaressos en fördel. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller kriteriet avseende fördel, togs beslutet om det direkta bidraget till förmån för ett företag i finansiella svårigheter. Den grekiska staten erhåller inte någon ersättning för bidraget. Följaktligen ger bidraget Varvaressos en fördel.

| (62) | Kommissionen anser följaktligen att det anmälda direkta bidraget från 2009 kommer att gynna företaget i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen anser följaktligen att det anmälda direkta bidraget från 2009 kommer att gynna företaget i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (63) | När det gäller kriteriet om selektivitet beviljades det direkta bidraget till företaget genom ett särskilt beslut. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt. |
| --- | --- |

(63)

När det gäller kriteriet om selektivitet beviljades det direkta bidraget till företaget genom ett särskilt beslut. Följaktligen är detta kriterium uppfyllt.

| (64) | Slutligen uppfylls kriteriet att åtgärden snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på grundval av samma resonemang som i skäl 58. |
| --- | --- |

(64)

Slutligen uppfylls kriteriet att åtgärden snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på grundval av samma resonemang som i skäl 58.

| (65) | Mot bakgrund av ovanstående överväganden drar kommissionen slutsatsen att det anmälda direkta bidraget från 2009 utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(65)

Mot bakgrund av ovanstående överväganden drar kommissionen slutsatsen att det anmälda direkta bidraget från 2009 utgör statligt stöd som gynnar Varvaressos i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.3   Olagligt stöd

| (66) | Enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (17) är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligt stöd. |
| --- | --- |

(66)

Enligt artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (17) är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget olagligt stöd.

| (67) | I det aktuella fallet beviljade Grekland den statliga garantin från 2007 till förmån för Varvaressos utan att anmäla den till kommissionen och utan att vänta på kommissionens synpunkter eller slutgiltiga beslut om åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(67)

I det aktuella fallet beviljade Grekland den statliga garantin från 2007 till förmån för Varvaressos utan att anmäla den till kommissionen och utan att vänta på kommissionens synpunkter eller slutgiltiga beslut om åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

| (68) | Kommissionen anser därför i detta skede att den statliga garantin från 2007 är olaglig. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen anser därför i detta skede att den statliga garantin från 2007 är olaglig.

7.   BEDÖMNING: FÖRENLIGHET MED EUF-FÖRDRAGET

| (69) | I enlighet med punkt 4.1 i tillkännagivandet om garantier ska en enskild garanti eller garantiordning som inte är förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen anses omfatta statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste därför kvantifieras för att det ska kunna kontrolleras om stödet kan anses förenligt på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd. Innan kommissionen bedömer stödets förenlighet måste den därför kvantifiera stödinslaget. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med punkt 4.1 i tillkännagivandet om garantier ska en enskild garanti eller garantiordning som inte är förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen anses omfatta statligt stöd. Inslaget av statligt stöd måste därför kvantifieras för att det ska kunna kontrolleras om stödet kan anses förenligt på grundval av ett visst undantag från reglerna om statligt stöd. Innan kommissionen bedömer stödets förenlighet måste den därför kvantifiera stödinslaget.

7.1   Kvantifiering av stödet

| (70) | Garantierna från 2007 och 2008: I tillkännagivandet om garantier har kommissionen fastställt de allmänna principerna för att beräkna stödinslaget i en garanti. |
| --- | --- |

(70)

Garantierna från 2007 och 2008: I tillkännagivandet om garantier har kommissionen fastställt de allmänna principerna för att beräkna stödinslaget i en garanti.

| (71) | Kommissionen anser att i princip kan en statlig garanti betraktas som stöd upp till det totala beloppet för det underliggande lånet om stödmottagaren inte på egen hand kan få tillgång till finansmarknaderna (se punkterna 2.2 och 4.1 a i tillkännagivandet om garantier). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen anser att i princip kan en statlig garanti betraktas som stöd upp till det totala beloppet för det underliggande lånet om stödmottagaren inte på egen hand kan få tillgång till finansmarknaderna (se punkterna 2.2 och 4.1 a i tillkännagivandet om garantier).

| (72) | I punkterna 4.1 (allmänt), 4.2 (stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (stödinslag i garantiordningar) i tillkännagivandet om garantier fastställs de regler som gäller för att beräkna stödinslaget i garantierna. I följande skäl kommer kommissionen att tillämpa dessa regler för åtgärderna 1 och 2. |
| --- | --- |

(72)

I punkterna 4.1 (allmänt), 4.2 (stödinslag i enskilda garantier) och 4.4 (stödinslag i garantiordningar) i tillkännagivandet om garantier fastställs de regler som gäller för att beräkna stödinslaget i garantierna. I följande skäl kommer kommissionen att tillämpa dessa regler för åtgärderna 1 och 2.

| (73) | I det aktuella fallet har Grekland påvisat att Varvaressos fortfarande hade tillgång till finansmarknaderna (se skäl 35) vid den tidpunkt då garantin från 2007 beviljades. Kommissionen anser därför att företaget fortfarande kunde fått tillgång till finansmarknaderna utan den statliga garantin från 2007. |
| --- | --- |

(73)

I det aktuella fallet har Grekland påvisat att Varvaressos fortfarande hade tillgång till finansmarknaderna (se skäl 35) vid den tidpunkt då garantin från 2007 beviljades. Kommissionen anser därför att företaget fortfarande kunde fått tillgång till finansmarknaderna utan den statliga garantin från 2007.

| (74) | När det gäller garantin från 2008 konstaterar kommissionen att Grekland anmälde garantin från 2008 inom samma år (november 2007) som den beviljade garantin från 2007 (maj 2007). Kommissionen anser därför att företaget vid tidpunkten för beviljandet av garantin från 2008 fortfarande hade en viss kreditvärdighet och tillgång till finansmarknaden (18). |
| --- | --- |

(74)

När det gäller garantin från 2008 konstaterar kommissionen att Grekland anmälde garantin från 2008 inom samma år (november 2007) som den beviljade garantin från 2007 (maj 2007). Kommissionen anser därför att företaget vid tidpunkten för beviljandet av garantin från 2008 fortfarande hade en viss kreditvärdighet och tillgång till finansmarknaden (18).

| (75) | På grund av företagets ekonomiska svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades skulle emellertid affärsbanker ha tagit ut en i motsvarande grad högre ränta än den företaget fick med en statlig garanti, eftersom garantin utgör en ytterligare säkerhet för bankerna. Kommissionen anser därför att den fördel som Varvaressos fick genom garantierna från 2007 och 2008 inte utgjordes av de samlade lånen, som de kunde ha fått även utan de statliga garantierna, utan av den lägre ränta som företaget erhöll tack vare garantierna. |
| --- | --- |

(75)

På grund av företagets ekonomiska svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades skulle emellertid affärsbanker ha tagit ut en i motsvarande grad högre ränta än den företaget fick med en statlig garanti, eftersom garantin utgör en ytterligare säkerhet för bankerna. Kommissionen anser därför att den fördel som Varvaressos fick genom garantierna från 2007 och 2008 inte utgjordes av de samlade lånen, som de kunde ha fått även utan de statliga garantierna, utan av den lägre ränta som företaget erhöll tack vare garantierna.

| (76) | Enligt punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier bör, om det inte finns någon jämförbar marknadsavgift, den totala finansieringskostnaden för lånet på marknaden med och utan garantin (dvs. att räntesatsen för ett liknande lån utan garanti bör jämföras med räntesatsen + garantiavgiften för lånet med den statliga garantin) jämföras. |
| --- | --- |

(76)

Enligt punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier bör, om det inte finns någon jämförbar marknadsavgift, den totala finansieringskostnaden för lånet på marknaden med och utan garantin (dvs. att räntesatsen för ett liknande lån utan garanti bör jämföras med räntesatsen + garantiavgiften för lånet med den statliga garantin) jämföras.

| (77) | I många fall finns det inte någon sådan tillgänglig marknadsränta. I sitt meddelande från 2008 om metoden för att fastställa referens- och marknadsräntor (19) (nedan kallat meddelandet från 2008 om referensräntor), har kommissionen därför utvecklat en finansiell metod som, av de skäl som anges i punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier, kan användas som ett mått på marknadsräntan. |
| --- | --- |

(77)

I många fall finns det inte någon sådan tillgänglig marknadsränta. I sitt meddelande från 2008 om metoden för att fastställa referens- och marknadsräntor (19) (nedan kallat meddelandet från 2008 om referensräntor), har kommissionen därför utvecklat en finansiell metod som, av de skäl som anges i punkt 4.2 i tillkännagivandet om garantier, kan användas som ett mått på marknadsräntan.

| (78) | I det aktuella fallet finns det inga uppgifter om vad Varvaressos skulle ha fått betala för ett jämförbart lån utan garantier. Dessutom beviljades båda garantierna före den ekonomiska och finansiella krisen. Vidare anser kommissionen att det, på grund av den tid som gått sedan åtgärderna beviljades, skulle vara mycket svårt att beräkna en ”riktig” marknadsränta för ett grekiskt textilföretag. Kommissionen kommer därför att använda den relevanta referensräntan som ett mått på marknadsräntan. |
| --- | --- |

(78)

I det aktuella fallet finns det inga uppgifter om vad Varvaressos skulle ha fått betala för ett jämförbart lån utan garantier. Dessutom beviljades båda garantierna före den ekonomiska och finansiella krisen. Vidare anser kommissionen att det, på grund av den tid som gått sedan åtgärderna beviljades, skulle vara mycket svårt att beräkna en ”riktig” marknadsränta för ett grekiskt textilföretag. Kommissionen kommer därför att använda den relevanta referensräntan som ett mått på marknadsräntan.

| (79) | När det gäller den statliga garantin från 2007 kunde, vid den tidpunkt den beviljades, värdepapperiseringen av Varvaressos lån betraktas som hög enligt meddelandet om referensräntor från 2008 (20). Stödinslaget i den statliga garantin från 2007 kommer därför att beräknas med en marginal på 400 räntepunkter, som gäller för högt värdepapperiserade lån till företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(79)

När det gäller den statliga garantin från 2007 kunde, vid den tidpunkt den beviljades, värdepapperiseringen av Varvaressos lån betraktas som hög enligt meddelandet om referensräntor från 2008 (20). Stödinslaget i den statliga garantin från 2007 kommer därför att beräknas med en marginal på 400 räntepunkter, som gäller för högt värdepapperiserade lån till företag i svårigheter.

| (80) | På grundval av ovanstående beräknades den marknadsränta som företaget skulle ha fått betala för det lån som täcktes av garantin från 2007 om det inte hade beviljats en statlig garanti till totalt 7,3 miljoner euro. Den ränta som företaget faktiskt betalade för lånet (det fanns ingen garantiavgift) uppgår till totalt 4,9 miljoner euro för perioden från januari 2007 till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som företaget skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 2,4 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen (21). |
| --- | --- |

(80)

På grundval av ovanstående beräknades den marknadsränta som företaget skulle ha fått betala för det lån som täcktes av garantin från 2007 om det inte hade beviljats en statlig garanti till totalt 7,3 miljoner euro. Den ränta som företaget faktiskt betalade för lånet (det fanns ingen garantiavgift) uppgår till totalt 4,9 miljoner euro för perioden från januari 2007 till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som företaget skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 2,4 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen (21).

| (81) | När det gäller den statliga garantin från 2008 utbetalades det underliggande lånet på 2,4 miljoner euro till företaget den 10 februari 2009. Räntan på lånet var bunden till 6 månaders Euribor plus 3,6 %, med en löptid på 6 månader (eller till bedömningen av omstruktureringsplanen var avslutad). Det har ännu inte återbetalats (det ligger fortfarande kvar oförändrat med det ursprungliga beloppet). |
| --- | --- |

(81)

När det gäller den statliga garantin från 2008 utbetalades det underliggande lånet på 2,4 miljoner euro till företaget den 10 februari 2009. Räntan på lånet var bunden till 6 månaders Euribor plus 3,6 %, med en löptid på 6 månader (eller till bedömningen av omstruktureringsplanen var avslutad). Det har ännu inte återbetalats (det ligger fortfarande kvar oförändrat med det ursprungliga beloppet).

| (82) | Företaget var fortfarande i svårigheter och hade inte några flera fria tillgångar att erbjuda som säkerhet (22). I avsaknad av säkerheter tillämpade kommissionen därför ett tillägg på 1 000 räntepunkter som lades till den grekiska basräntesatsen, vilket ledde till ett belopp på 550 000 euro i marknadsränta som skulle ha betalats för finansieringen 2008. Den ränta som faktiskt tillämpades på lånet från 2008 uppgår (det fanns ingen garantiavgift) till totalt 0,25 miljoner euro för perioden februari 2009 (när det underliggande lånet betalades) till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som detta företag skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 0,3 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(82)

Företaget var fortfarande i svårigheter och hade inte några flera fria tillgångar att erbjuda som säkerhet (22). I avsaknad av säkerheter tillämpade kommissionen därför ett tillägg på 1 000 räntepunkter som lades till den grekiska basräntesatsen, vilket ledde till ett belopp på 550 000 euro i marknadsränta som skulle ha betalats för finansieringen 2008. Den ränta som faktiskt tillämpades på lånet från 2008 uppgår (det fanns ingen garantiavgift) till totalt 0,25 miljoner euro för perioden februari 2009 (när det underliggande lånet betalades) till december 2010. Skillnaden mellan den särskilda marknadsränta som detta företag skulle ha burit utan garantin och den ränta företaget fick genom den statliga garantin efter betalning av eventuella avgifter motsvarar därmed ett stödinslag på 0,3 miljoner euro, som ska läggas till stödbeloppet för omstruktureringsplanen.

| (83) | När det gäller åtgärd 3 motsvarar, med tanke på att det är fråga om ett direkt bidrag, hela beloppet på 14 miljoner euro stödinslaget. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller åtgärd 3 motsvarar, med tanke på att det är fråga om ett direkt bidrag, hela beloppet på 14 miljoner euro stödinslaget.

| (84) | Mot bakgrund av ovanstående uppgår det totala stödinslaget i åtgärderna 1, 2 och 3 till 16,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av ovanstående uppgår det totala stödinslaget i åtgärderna 1, 2 och 3 till 16,7 miljoner euro.

7.2   Rättslig grund för bedömningen: Riktlinjerna för undsättning och omstrukturering

| (85) | I den mån åtgärderna utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste deras förenlighet bedömas mot bakgrund av de undantag som anges i punkterna 2 och 3 i den artikeln. |
| --- | --- |

(85)

I den mån åtgärderna utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste deras förenlighet bedömas mot bakgrund av de undantag som anges i punkterna 2 och 3 i den artikeln.

| (86) | De undantag som fastställs i artikel 107.2 och 107.3 d och e är uppenbart inte tillämpliga och har inte åberopats av de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(86)

De undantag som fastställs i artikel 107.2 och 107.3 d och e är uppenbart inte tillämpliga och har inte åberopats av de grekiska myndigheterna.

| (87) | Varvaressos var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades (se skäl 9 och skälen 89 och 90), vilket innebär att stödåtgärdernas förenlighet endast kan bedömas mot bakgrund av riktlinjerna om undsättning och omstrukturering, dvs. enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(87)

Varvaressos var ett företag i svårigheter vid den tidpunkt då stödåtgärderna beviljades (se skäl 9 och skälen 89 och 90), vilket innebär att stödåtgärdernas förenlighet endast kan bedömas mot bakgrund av riktlinjerna om undsättning och omstrukturering, dvs. enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

7.3   Företagets stödberättigande

| (88) | Med hänsyn till punkt 10 a i riktlinjerna konstaterar kommissionen att även om Varvaressos förlorade en stor del av sitt eget kapital under perioden 2004–2009, förlorade det inte över hälften av sitt tecknade kapital under den period som bedömningen omfattar (2007–2009). När det gäller punkt 10 c uppfyllde Varvaressos inte villkoret i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

(88)

Med hänsyn till punkt 10 a i riktlinjerna konstaterar kommissionen att även om Varvaressos förlorade en stor del av sitt eget kapital under perioden 2004–2009, förlorade det inte över hälften av sitt tecknade kapital under den period som bedömningen omfattar (2007–2009). När det gäller punkt 10 c uppfyllde Varvaressos inte villkoret i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.

| (89) | Å andra sidan, vilket framgår av skäl 9, försämrades företagets ekonomiska resultat kraftigt under perioden 2006–2009. Därför dras slutsatsen att Varvaressos var ett företag som, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, befann sig i svårigheter redan 2006 till följd av ökande förluster och en sjunkande omsättning. |
| --- | --- |

(89)

Å andra sidan, vilket framgår av skäl 9, försämrades företagets ekonomiska resultat kraftigt under perioden 2006–2009. Därför dras slutsatsen att Varvaressos var ett företag som, i den mening som avses i punkt 11 i riktlinjerna, befann sig i svårigheter redan 2006 till följd av ökande förluster och en sjunkande omsättning.

| (90) | När det gäller punkt 9 i riktlinjerna visade det sig att under 2007 behövde företaget mer medel än sina befintliga lån för att uppnå lönsamhet. Detta framgår av att företaget 2006 ansökte om omstruktureringsstöd. Följaktligen var omläggningen av lånen 2007 inte tillräckligt för att uppnå lönsamhet, eftersom detta endast syftade till att betala de befintliga lånen och inte få nya. Kommissionen godtar därför att företaget under 2007 inte kunde återställa lönsamheten utan offentligt stöd och att det hade finansiella svårigheter även enligt punkt 9 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller punkt 9 i riktlinjerna visade det sig att under 2007 behövde företaget mer medel än sina befintliga lån för att uppnå lönsamhet. Detta framgår av att företaget 2006 ansökte om omstruktureringsstöd. Följaktligen var omläggningen av lånen 2007 inte tillräckligt för att uppnå lönsamhet, eftersom detta endast syftade till att betala de befintliga lånen och inte få nya. Kommissionen godtar därför att företaget under 2007 inte kunde återställa lönsamheten utan offentligt stöd och att det hade finansiella svårigheter även enligt punkt 9 i riktlinjerna.

7.4   Principen om ”en enda gång”

| (91) | Kommissionen anser att de statliga garantierna från 2007 och 2008 utgör undsättningsstöd. Den första garantin syftade till att ta itu med Varvaressos ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. Den senare syftade till att hålla företaget flytande tills en omstruktureringsplan hade överlämnats. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen anser att de statliga garantierna från 2007 och 2008 utgör undsättningsstöd. Den första garantin syftade till att ta itu med Varvaressos ekonomiska problem på kort sikt genom att ge det ett andrum med hjälp av den tvååriga frysningen av amorteringarna på lånet. Den senare syftade till att hålla företaget flytande tills en omstruktureringsplan hade överlämnats.

| (92) | Trots att garantin från 2007 utgjorde undsättningsstöd upphörde den inte inom sex månader från dagen för godkännandet (den 30 maj 2007), dvs. före den 30 november 2007. Detta skulle i princip utgöra ett missbruk av (olagligt) stöd och en överträdelse av engångsprincipen. |
| --- | --- |

(92)

Trots att garantin från 2007 utgjorde undsättningsstöd upphörde den inte inom sex månader från dagen för godkännandet (den 30 maj 2007), dvs. före den 30 november 2007. Detta skulle i princip utgöra ett missbruk av (olagligt) stöd och en överträdelse av engångsprincipen.

| (93) | Kommissionen måste emellertid även bedöma stödåtgärdens förenlighet på alla andra relevanta grunder. Genom punkt 20 i riktlinjerna begränsas dessa grunder till dem som anges i riktlinjerna. Detta skulle innebära att undsättningsstödet fortfarande skulle kunna betraktas som ett omstruktureringsstöd, dvs. som en del av en förlängning av omstruktureringen (se även ärende C 11/2007, Ottana Energia
   (23). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen måste emellertid även bedöma stödåtgärdens förenlighet på alla andra relevanta grunder. Genom punkt 20 i riktlinjerna begränsas dessa grunder till dem som anges i riktlinjerna. Detta skulle innebära att undsättningsstödet fortfarande skulle kunna betraktas som ett omstruktureringsstöd, dvs. som en del av en förlängning av omstruktureringen (se även ärende C 11/2007, Ottana Energia
   (23).

| (94) | I detta sammanhang och när det gäller frågan huruvida de tre åtgärder som undersöks utgör en förlängning av omstruktureringen, anser kommissionen att så är fallet. Detta grundar sig på följande överväganden: |
| --- | --- |

(94)

I detta sammanhang och när det gäller frågan huruvida de tre åtgärder som undersöks utgör en förlängning av omstruktureringen, anser kommissionen att så är fallet. Detta grundar sig på följande överväganden:

| (95) | För det första hade alla tre åtgärder samma syfte, dvs. att ta itu med de problem som berodde på företagets tidigare stora betalningsförpliktelser. |
| --- | --- |

(95)

För det första hade alla tre åtgärder samma syfte, dvs. att ta itu med de problem som berodde på företagets tidigare stora betalningsförpliktelser.

| (96) | Dessutom var garantierna från 2007 och 2008 inte tillräckliga för att förse företaget med de finansiella resurser som behövdes för en omstrukturering (motsvarande minst företagets totala lån, dvs. 25,4 miljoner euro i slutet 2006), eftersom detta endast kunde uppnås genom en kombination av de tre åtgärderna, som tre delar av samma omstruktureringsprocess. |
| --- | --- |

(96)

Dessutom var garantierna från 2007 och 2008 inte tillräckliga för att förse företaget med de finansiella resurser som behövdes för en omstrukturering (motsvarande minst företagets totala lån, dvs. 25,4 miljoner euro i slutet 2006), eftersom detta endast kunde uppnås genom en kombination av de tre åtgärderna, som tre delar av samma omstruktureringsprocess.

| (97) | Därtill syftade den största delen av det lån som täcktes av garantin från 2008 (1,8 miljoner euro av totalt 2,4 miljoner euro) till att finansiera samma investeringar som det omstruktureringsstöd som beviljades 2009. Dessutom skulle dessa investeringar genomföras under samma period som omstruktureringsplanen från 2009 (se skäl 19). |
| --- | --- |

(97)

Därtill syftade den största delen av det lån som täcktes av garantin från 2008 (1,8 miljoner euro av totalt 2,4 miljoner euro) till att finansiera samma investeringar som det omstruktureringsstöd som beviljades 2009. Dessutom skulle dessa investeringar genomföras under samma period som omstruktureringsplanen från 2009 (se skäl 19).

| (98) | Vidare är omstruktureringsplanen från 2009 samma plan som den återhämtningsplan som företaget redan hade överlämnat till de grekiska myndigheterna 2006 (se skälen 11 och 12), med vissa ändringar i samband med bedömningen av den. |
| --- | --- |

(98)

Vidare är omstruktureringsplanen från 2009 samma plan som den återhämtningsplan som företaget redan hade överlämnat till de grekiska myndigheterna 2006 (se skälen 11 och 12), med vissa ändringar i samband med bedömningen av den.

| (99) | Slutligen inleddes omstruktureringen förvisso 2006. Bland annat innehöll planen fyra omstruktureringsåtgärder som genomfördes eller inleddes innan garantin från 2007 beviljades (maj 2007), dvs. produktionsminskningen (2006), neddragningen av antalet anställda (2006), försäljningen av dotterbolaget Thiva (januari 2007) och omorganisationen och moderniseringen av företagets ledning (2006). |
| --- | --- |

(99)

Slutligen inleddes omstruktureringen förvisso 2006. Bland annat innehöll planen fyra omstruktureringsåtgärder som genomfördes eller inleddes innan garantin från 2007 beviljades (maj 2007), dvs. produktionsminskningen (2006), neddragningen av antalet anställda (2006), försäljningen av dotterbolaget Thiva (januari 2007) och omorganisationen och moderniseringen av företagets ledning (2006).

| (100) | Kommissionen drar därför slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är delar av samma omstrukturering, som beviljats för att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan. Följaktligen överträds inte engångsprincipen. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen drar därför slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är delar av samma omstrukturering, som beviljats för att underlätta genomförandet av en enda omstruktureringsplan. Följaktligen överträds inte engångsprincipen.

7.5   Återställande av långsiktig lönsamhet

| (101) | Mot bakgrund av ovanstående kommer kommissionen att bedöma de tre stödåtgärdernas förenlighet som en förlängning av omstruktureringen. |
| --- | --- |

(101)

Mot bakgrund av ovanstående kommer kommissionen att bedöma de tre stödåtgärdernas förenlighet som en förlängning av omstruktureringen.

| (102) | Kommissionen anser att de åtgärder som fastställs i omstruktureringsplanen tar itu med de exakta orsakerna till företagets svårigheter. Kommissionen anser i synnerhet att planen korrekt fastställer följande faktorer (externa och interna) som bakomliggande orsaker till Varvaressos svårigheter:






  — | Företagets tidigare stora upplåning (under perioden 2000–2005). |
| --- | --- | --- |

(102)

Kommissionen anser att de åtgärder som fastställs i omstruktureringsplanen tar itu med de exakta orsakerna till företagets svårigheter. Kommissionen anser i synnerhet att planen korrekt fastställer följande faktorer (externa och interna) som bakomliggande orsaker till Varvaressos svårigheter:

—

Företagets tidigare stora upplåning (under perioden 2000–2005).

| — | Företagets höga driftskostnader (fallande vinstmarginal till följd av asiatisk konkurrens och snabbt stigande priser på insatsvaror). |
| --- | --- |

—

Företagets höga driftskostnader (fallande vinstmarginal till följd av asiatisk konkurrens och snabbt stigande priser på insatsvaror).

| — | Företagets oförmåga att anpassa sig till utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

—

Företagets oförmåga att anpassa sig till utvecklingen på marknaden.

| (103) | De föreslagna omstruktureringsåtgärderna syftar till att avhjälpa dessa problem. I planen föreslås för det första en finansiell omstrukturering av företaget. För det andra läggs konkreta åtgärder fram för att förbättra företagets vinstmarginal genom att förändra inkomstmixen och minska driftskostnaderna, och för det tredje förslås en modernisering av företagets ledning. Omstruktureringsåtgärderna kan delas in i 14 ”insatser” med beräknade kostnader för varje insats. Kommissionen anser att de föreslagna insatserna verkar vara tillräckliga för att ta itu med företagets grundläggande problem. |
| --- | --- |

(103)

De föreslagna omstruktureringsåtgärderna syftar till att avhjälpa dessa problem. I planen föreslås för det första en finansiell omstrukturering av företaget. För det andra läggs konkreta åtgärder fram för att förbättra företagets vinstmarginal genom att förändra inkomstmixen och minska driftskostnaderna, och för det tredje förslås en modernisering av företagets ledning. Omstruktureringsåtgärderna kan delas in i 14 ”insatser” med beräknade kostnader för varje insats. Kommissionen anser att de föreslagna insatserna verkar vara tillräckliga för att ta itu med företagets grundläggande problem.

| (104) | När det gäller de ekonomiska effekterna av omstruktureringsplanen är de finansiella prognoserna realistiska i förhållande till genomförande av omstruktureringspaketet. Både en ökning av omsättningen (med ca 5 % per år) och en ökning av rörelseintäkterna (med ca 10 % per år) verkar rimligt efter genomförandet av omstruktureringsåtgärderna (dvs. omläggning av produktionsmixen och åtgärder för kostnadsrationalisering). |
| --- | --- |

(104)

När det gäller de ekonomiska effekterna av omstruktureringsplanen är de finansiella prognoserna realistiska i förhållande till genomförande av omstruktureringspaketet. Både en ökning av omsättningen (med ca 5 % per år) och en ökning av rörelseintäkterna (med ca 10 % per år) verkar rimligt efter genomförandet av omstruktureringsåtgärderna (dvs. omläggning av produktionsmixen och åtgärder för kostnadsrationalisering).

| (105) | På grundval av ovanstående anser kommissionen att omstruktureringen kommer att göra det möjligt att återställa lönsamheten i företaget under 2011 och att aktieägarna kommer att få en avkastning på sitt investerade kapital som är högre än eller (som sämst) motsvarar deras upplåningskostnader, dvs. ligger på en tillfredsställande nivå. Kommissionen konstaterar att de förväntade resultaten kommer att uppnås inom en rimlig tid och att de grundas på realistiska antaganden. |
| --- | --- |

(105)

På grundval av ovanstående anser kommissionen att omstruktureringen kommer att göra det möjligt att återställa lönsamheten i företaget under 2011 och att aktieägarna kommer att få en avkastning på sitt investerade kapital som är högre än eller (som sämst) motsvarar deras upplåningskostnader, dvs. ligger på en tillfredsställande nivå. Kommissionen konstaterar att de förväntade resultaten kommer att uppnås inom en rimlig tid och att de grundas på realistiska antaganden.

| (106) | Kommissionen anser därför att planen uppfyller kriterierna i punkterna 35–37 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen anser därför att planen uppfyller kriterierna i punkterna 35–37 i riktlinjerna.

7.6   Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

| (107) | I omstruktureringsplanen föreslås följande kompensationsåtgärder: a) En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut, och b) ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut. |
| --- | --- |

(107)

I omstruktureringsplanen föreslås följande kompensationsåtgärder: a) En minskning av företagets försäljning på den grekiska marknaden med minst 10 %, jämfört med försäljningen i Grekland 2009, under perioden fram till utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut, och b) ett förbud mot alla former av statligt stöd till företaget före utgången av 2013, dvs. två år efter omstruktureringens slut.

| (108) | Kommissionen anser att den föreslagna minskningen av försäljningen i Grekland med 10 % kommer att göra det möjligt för konkurrenter att komma in på eller öka sin försäljning på en marknad där företaget har en förstärkt närvaro. Företagets närvaro på den grekiska marknaden har ökat kraftigt de senaste åren, från 32 % till 42 %, till skillnad från försäljningen inom EU, som fallit från 67 % till 52 % (se skäl 7). Slutligen är företaget rankat som den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden (enligt uppgifter från 2007, se skäl 8). Dessutom har även företagets närvaro i länder utanför EU ökat de senaste åren (från 1 % till 6 %), vilket visar att företagets lönsamhet inte är beroende av att det måste öka sin närvaro på EU-marknaden. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen anser att den föreslagna minskningen av försäljningen i Grekland med 10 % kommer att göra det möjligt för konkurrenter att komma in på eller öka sin försäljning på en marknad där företaget har en förstärkt närvaro. Företagets närvaro på den grekiska marknaden har ökat kraftigt de senaste åren, från 32 % till 42 %, till skillnad från försäljningen inom EU, som fallit från 67 % till 52 % (se skäl 7). Slutligen är företaget rankat som den tionde största aktören på den grekiska textilmarknaden (enligt uppgifter från 2007, se skäl 8). Dessutom har även företagets närvaro i länder utanför EU ökat de senaste åren (från 1 % till 6 %), vilket visar att företagets lönsamhet inte är beroende av att det måste öka sin närvaro på EU-marknaden.

| (109) | Försäljningsminskningen på den grekiska marknaden innebär samtidigt att Varvaressos helt eller delvis avbryter sina etablerade affärsförbindelser i sitt eget land och försöker ersätta dem med nya förbindelser i andra EU-medlemsstater eller i tredje länder. Detta kommer att bli ett verkligt test av företagets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(109)

Försäljningsminskningen på den grekiska marknaden innebär samtidigt att Varvaressos helt eller delvis avbryter sina etablerade affärsförbindelser i sitt eget land och försöker ersätta dem med nya förbindelser i andra EU-medlemsstater eller i tredje länder. Detta kommer att bli ett verkligt test av företagets konkurrenskraft.

| (110) | Kommissionen konstaterar vidare att i alla tre scenarier för att återställa lönsamheten förväntas företagets försäljning att öka (se skäl 24). Minskningen av försäljningen i Grekland motsäger emellertid inte omsättningsökningen: Försäljningsminskningen kan genomföras till förmån för företagets konkurrenter genom att frigöra kapacitet för dem, medan omsättningsökningen kommer att möjliggöra lönsamhet hos stödmottagaren. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen konstaterar vidare att i alla tre scenarier för att återställa lönsamheten förväntas företagets försäljning att öka (se skäl 24). Minskningen av försäljningen i Grekland motsäger emellertid inte omsättningsökningen: Försäljningsminskningen kan genomföras till förmån för företagets konkurrenter genom att frigöra kapacitet för dem, medan omsättningsökningen kommer att möjliggöra lönsamhet hos stödmottagaren.

| (111) | Man skulle dock kunna hävda att i stället för 2009 borde 2006 användas som referensår för den 10-procentiga minskningen av försäljningen på den grekiska marknaden. Detta med tanke på att det i punkt 40 i riktlinjerna anges att ”Nedskärningen av företagets verksamhet skall utgöra en integrerad del av den omstrukturering som anges i planen”. Faktum är att företagets omstrukturering inleddes 2006 och beräknades pågå i fem år (fram till utgången av 2011). Enligt detta resonemang bör därför kompensationsåtgärden ha en effekt som skulle ta hänsyn till och motsvara hela omstruktureringsperioden och inte bara en del av den. |
| --- | --- |

(111)

Man skulle dock kunna hävda att i stället för 2009 borde 2006 användas som referensår för den 10-procentiga minskningen av försäljningen på den grekiska marknaden. Detta med tanke på att det i punkt 40 i riktlinjerna anges att ”Nedskärningen av företagets verksamhet skall utgöra en integrerad del av den omstrukturering som anges i planen”. Faktum är att företagets omstrukturering inleddes 2006 och beräknades pågå i fem år (fram till utgången av 2011). Enligt detta resonemang bör därför kompensationsåtgärden ha en effekt som skulle ta hänsyn till och motsvara hela omstruktureringsperioden och inte bara en del av den.

| (112) | Kommissionen konstaterar emellertid att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet hade företaget en högre försäljning i Grekland 2009 än 2006 (8,1 miljoner euro jämfört med 7,1 miljoner euro). Kommissionen anser därför att åtgärden måste beaktas i förhållande till försäljningen under 2009, eftersom den på så sätt kommer att ha en större effekt. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen konstaterar emellertid att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet hade företaget en högre försäljning i Grekland 2009 än 2006 (8,1 miljoner euro jämfört med 7,1 miljoner euro). Kommissionen anser därför att åtgärden måste beaktas i förhållande till försäljningen under 2009, eftersom den på så sätt kommer att ha en större effekt.

| (113) | När det gäller förbudet mot alla former av statligt stöd, anser kommissionen att detta går utöver försäljningsminskningen på den grekiska marknaden, som redan ligger på en tillfredsställande nivå (10 %). Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47), vilket innebär att företaget skulle ha kunna varit berättigat till investeringsstöd med en stödnivå på 40 %. Förbud mot framtida stöd har redan godkänts tidigare, som ytterligare kompenserande åtgärder, i ärendena Alstom
   (24) och Constructions Mécaniques de Normandie
   (25). |
| --- | --- |

(113)

När det gäller förbudet mot alla former av statligt stöd, anser kommissionen att detta går utöver försäljningsminskningen på den grekiska marknaden, som redan ligger på en tillfredsställande nivå (10 %). Varvaressos ligger i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47), vilket innebär att företaget skulle ha kunna varit berättigat till investeringsstöd med en stödnivå på 40 %. Förbud mot framtida stöd har redan godkänts tidigare, som ytterligare kompenserande åtgärder, i ärendena Alstom
   (24) och Constructions Mécaniques de Normandie
   (25).

| (114) | Kommissionen anser vidare att storleken på företaget har minskat så pass mycket att varje ytterligare minskning skulle vara ödesdiger för företagets lönsamhet (se skäl 48). |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen anser vidare att storleken på företaget har minskat så pass mycket att varje ytterligare minskning skulle vara ödesdiger för företagets lönsamhet (se skäl 48).

| (115) | Samtidigt noterar kommissionen igen att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet anser kommissionen därför att det framtida förbudet mot statligt stöd bör gälla längre än två år. Detta kommer att gottgöra den otillbörliga snedvridningen av konkurrensen utan att skada företagets lönsamhet. Kommissionen anser följaktligen att ett fyraårigt förbud är mer lämpligt. |
| --- | --- |

(115)

Samtidigt noterar kommissionen igen att effekten av kompensationsåtgärder måste vara så omfattande som möjligt. I det aktuella fallet anser kommissionen därför att det framtida förbudet mot statligt stöd bör gälla längre än två år. Detta kommer att gottgöra den otillbörliga snedvridningen av konkurrensen utan att skada företagets lönsamhet. Kommissionen anser följaktligen att ett fyraårigt förbud är mer lämpligt.

| (116) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de kompensationsåtgärder som beskrivs ovan uppfyller kraven i riktlinjerna, bland annat eftersom de a) gynnar Varvaressos konkurrenter, i den mening som avses i punkt 31, b) tar den form som fastställs i punkterna 39 och 46 c, och c) kommer att vidtas på den marknad där Varvaressos kommer att ha en betydande position efter omstruktureringen, i den mening som avses i punkt 40. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att de kompensationsåtgärder som beskrivs ovan uppfyller kraven i riktlinjerna, bland annat eftersom de a) gynnar Varvaressos konkurrenter, i den mening som avses i punkt 31, b) tar den form som fastställs i punkterna 39 och 46 c, och c) kommer att vidtas på den marknad där Varvaressos kommer att ha en betydande position efter omstruktureringen, i den mening som avses i punkt 40.

| (117) | I enlighet med punkt 40 i riktlinjerna står kompensationsåtgärderna dessutom i proportion till stödets snedvridande effekter och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på marknaden. Under 2008 hade Varvaressos en liten marknadsandel på [...] % av garnproduktionen i EU (se skäl 8). |
| --- | --- |

(117)

I enlighet med punkt 40 i riktlinjerna står kompensationsåtgärderna dessutom i proportion till stödets snedvridande effekter och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på marknaden. Under 2008 hade Varvaressos en liten marknadsandel på [...] % av garnproduktionen i EU (se skäl 8).

| (118) | I punkt 56 i riktlinjerna föreskrivs dessutom att villkoren för att bevilja stöd kan vara mindre strikta i stödområden. Varvaressos är etablerat i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47). |
| --- | --- |

(118)

I punkt 56 i riktlinjerna föreskrivs dessutom att villkoren för att bevilja stöd kan vara mindre strikta i stödområden. Varvaressos är etablerat i Imathia, ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47).

| (119) | Mot bakgrund av ovanstående verkar inte de kompensationsåtgärder som Grekland föreslagit vara tillräckliga. Däremot anser kommissionen att åtgärderna, tillsammans med ett förbud om framtida stöd som förlängs fram till utgången av 2015, uppfyller kriteriet i riktlinjerna för kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av ovanstående verkar inte de kompensationsåtgärder som Grekland föreslagit vara tillräckliga. Däremot anser kommissionen att åtgärderna, tillsammans med ett förbud om framtida stöd som förlängs fram till utgången av 2015, uppfyller kriteriet i riktlinjerna för kompensationsåtgärder.

7.7   Stöd begränsat till ett minimum: Faktiskt bidrag, fritt från stöd

| (120) | Grekland hävdar att enligt de kriterier som fastställs i kommissionen rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (26) har företaget varit ett medelstort företag sedan 2009. Eftersom företaget erhöll statligt stöd första gången 2007 bör det emellertid betraktas som ett stort företag i den aktuella bedömningen (företaget hade det en årsomsättning på 28 miljoner euro 2006). Företagets bidrag till omstruktureringsplanen bör därför i princip uppgå till minst 50 % av den totala kostnaden för omstruktureringen, enligt punkt 44 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(120)

Grekland hävdar att enligt de kriterier som fastställs i kommissionen rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (26) har företaget varit ett medelstort företag sedan 2009. Eftersom företaget erhöll statligt stöd första gången 2007 bör det emellertid betraktas som ett stort företag i den aktuella bedömningen (företaget hade det en årsomsättning på 28 miljoner euro 2006). Företagets bidrag till omstruktureringsplanen bör därför i princip uppgå till minst 50 % av den totala kostnaden för omstruktureringen, enligt punkt 44 i riktlinjerna.

| (121) | Kommissionen konstaterar emellertid att företaget ligger i ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47). Enligt punkt 56 i riktlinjerna kan, om inget annat anges i de branschspecifika reglerna för statligt stöd, villkoren för att bevilja stöd i stödområden vara mindre strikta vad beträffar storleken på bidragstagarens insats. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen konstaterar emellertid att företaget ligger i ett stödområde för regionalstöd som omfattas av undantaget i artikel 107.3 a i EUF-fördraget (se skäl 47). Enligt punkt 56 i riktlinjerna kan, om inget annat anges i de branschspecifika reglerna för statligt stöd, villkoren för att bevilja stöd i stödområden vara mindre strikta vad beträffar storleken på bidragstagarens insats.

| (122) | Mot bakgrund av ovan nämnda omständigheter och i enlighet med sin praxis, anser kommissionen att i det aktuella fallet kan en procentsats på 40 % betecknas som ett faktiskt eget bidrag enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(122)

Mot bakgrund av ovan nämnda omständigheter och i enlighet med sin praxis, anser kommissionen att i det aktuella fallet kan en procentsats på 40 % betecknas som ett faktiskt eget bidrag enligt riktlinjerna.

| (123) | Mot bakgrund av ovanstående och beräkningen av stödåtgärderna i skälen 70–84 finansieras den totala omstruktureringen på 30,7 miljoner euro enligt följande:






  — | 16,7 miljoner euro i stöd: direkt bidrag på 14 miljoner euro, plus ett inslag av stöd på 2,4 miljoner euro i den statliga garantin från 2007 (enligt scenariot med 400 räntepunkter), plus ett inslag av stöd på 0,3 miljoner euro i den statliga garantin från 2008 (på grundval av 1 000 räntepunkter). |
| --- | --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av ovanstående och beräkningen av stödåtgärderna i skälen 70–84 finansieras den totala omstruktureringen på 30,7 miljoner euro enligt följande:

—

16,7 miljoner euro i stöd: direkt bidrag på 14 miljoner euro, plus ett inslag av stöd på 2,4 miljoner euro i den statliga garantin från 2007 (enligt scenariot med 400 räntepunkter), plus ett inslag av stöd på 0,3 miljoner euro i den statliga garantin från 2008 (på grundval av 1 000 räntepunkter).

| — | 14 miljoner euro i eget bidrag. |
| --- | --- |

—

14 miljoner euro i eget bidrag.

| (124) | Företagets eget bidrag uppgår följaktligen till 46 % av den totala finansieringskostnaden för omstruktureringen, dvs. mer än det minsta egna bidrag på 40 % som fastställs i skäl 122, och ligger därmed inom de lämpliga gränserna enligt riktlinjerna. |
| --- | --- |

(124)

Företagets eget bidrag uppgår följaktligen till 46 % av den totala finansieringskostnaden för omstruktureringen, dvs. mer än det minsta egna bidrag på 40 % som fastställs i skäl 122, och ligger därmed inom de lämpliga gränserna enligt riktlinjerna.

8.   UPPHÄVANDE AV KOMMISSIONENS BESLUT OM UNDSÄTTNINGSSTÖD FRÅN JULI 2008

| (125) | Den statliga garantin från 2007 visar att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 (se skäl 1) byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna. I sin anmälan om undsättningsstödet (november 2007) uppgav de grekiska myndigheterna bland annat att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd, trots att företaget hade beviljats en statlig garanti i maj 2007. |
| --- | --- |

(125)

Den statliga garantin från 2007 visar att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 (se skäl 1) byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna. I sin anmälan om undsättningsstödet (november 2007) uppgav de grekiska myndigheterna bland annat att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd, trots att företaget hade beviljats en statlig garanti i maj 2007.

| (126) | Enligt artikel 9 i procedurförordningen får kommissionen upphäva ett beslut som fattats enligt artikel 4.3 efter det att den berörda medlemsstaten har beretts tillfälle att lämna sina synpunkter, om beslutet grundat sig på oriktiga upplysningar som lämnats under förfarandet och som varit avgörande för beslutet. |
| --- | --- |

(126)

Enligt artikel 9 i procedurförordningen får kommissionen upphäva ett beslut som fattats enligt artikel 4.3 efter det att den berörda medlemsstaten har beretts tillfälle att lämna sina synpunkter, om beslutet grundat sig på oriktiga upplysningar som lämnats under förfarandet och som varit avgörande för beslutet.

| (127) | I det aktuella fallet kände kommissionen inte till att Varvaressos redan hade tilldelats stöd tidigare, då det redan befann sig i svårigheter. Därför granskades inte engångsprincipen och det stöd som redan beviljats beaktades inte vid beräkningen av undsättningsstödet. |
| --- | --- |

(127)

I det aktuella fallet kände kommissionen inte till att Varvaressos redan hade tilldelats stöd tidigare, då det redan befann sig i svårigheter. Därför granskades inte engångsprincipen och det stöd som redan beviljats beaktades inte vid beräkningen av undsättningsstödet.

| (128) | I sitt beslut av den 9 mars 2010 att inleda förfarandet gav kommissionen Grekland möjlighet att inkomma med synpunkter på det faktum att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna om att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. I sina synpunkter medgav Grekland att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdade samtidigt att den inte utgjorde statligt stöd (se skäl 34). Kommissionen kan inte acceptera Greklands argument eftersom de antingen grundas på hypotetiska resonemang och kriterier om vad som inte utgör statligt stöd eller snedvrider den riktiga betydelsen av kreditvärderingar. |
| --- | --- |

(128)

I sitt beslut av den 9 mars 2010 att inleda förfarandet gav kommissionen Grekland möjlighet att inkomma med synpunkter på det faktum att kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008 byggde på oriktig information från de grekiska myndigheterna om att Varvaressos inte hade tilldelats undsättnings- eller omstruktureringsstöd tidigare. I sina synpunkter medgav Grekland att man beviljade den statliga garantin i maj 2007 men hävdade samtidigt att den inte utgjorde statligt stöd (se skäl 34). Kommissionen kan inte acceptera Greklands argument eftersom de antingen grundas på hypotetiska resonemang och kriterier om vad som inte utgör statligt stöd eller snedvrider den riktiga betydelsen av kreditvärderingar.

| (129) | Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att upphäva kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008. |
| --- | --- |

(129)

Mot bakgrund av ovanstående är det nödvändigt att upphäva kommissionens beslut om undsättningsstöd från juli 2008.

9.   SLUTSATSER

| (130) | Kommissionen drar slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är förenliga med den inre marknaden, under förutsättning att vissa villkor respekteras. |
| --- | --- |

(130)

Kommissionen drar slutsatsen att de stödåtgärder som undersöks är förenliga med den inre marknaden, under förutsättning att vissa villkor respekteras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens beslut av den 16 juli 2008 om att godkänna det anmälda undsättningsstödet till Varvaressos upphävs eftersom beslutet grundat sig på oriktiga upplysningar som har lämnats under förfarandet och som varit avgörande för beslutet, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 659/1999.

Artikel 2

Det stöd som Grekland delvis redan har genomfört och planerar att genomföra för Varvaressos SA och som uppgår till 16,7 miljoner euro är förenligt med den inre marknaden, med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 3.

Artikel 3

1.   Omstruktureringsplanen för Varvaressos måste genomföras i dess helhet.

2.   Med början 2011 måste Varvaressos årsomsättning från försäljning i Grekland minskas med 10 % jämfört med omsättningen från försäljning i Grekland under 2009. Denna begränsning kommer att gälla för kalenderåren 2011, 2012 och 2013.

3.   Företaget kommer inte att beviljas någon form av statligt stöd före utgången av 2015. Detta omfattar all finansiering från lokala, regionala och nationella källor samt EU-källor.

4.   De två ovanstående villkoren gäller för Varvaressos, alla dess kommande dotterbolag och alla företag över vilka Varvaressos aktieägare utövar kontrollen i en sådan utsträckning att de har rätt att använda produktionstillgångar (t.ex. produktionsanläggningar och produktionslinjer) som för närvarande tillhör Varvaressos eller dess dotterbolag. De ska dessutom gälla om Varvaressos säljs till och/eller slås ihop med en annan juridisk enhet, eller om de tillgångar i Varvaressos som krävs för att fortsätta driften av verksamheten säljs till en annan juridisk enhet.

5.   För att kommissionen ska kunna övervaka efterlevnaden av samtliga ovan nämnda villkor ska Grekland till kommissionen överlämna halvårsrapporter om de framsteg som har uppnåtts i omstruktureringen av Varvaressos. För övervakningen av begränsningarna avseende försäljningen ska Grekland, senaste före utgången av januari, lämna årliga rapporter till kommissionen med försäljningssiffror för det föregående kalenderåret.

Artikel 4

Grekland ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 14 december 2010.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget blivit artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall tolkas som hänvisningar till artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget.

1

(2)  Kommissionens beslut K(2010) 1250 slutligt av den 9 mars 2010 (EUT C 126, 18.5.2010, s. 7).

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Grekiska företagsförbundet (Hellenic Federation of Enterprises), Imathias handelskammare, Naoussa kommun och Feinjersey Betriebsgesellschaft (ett österrikiskt konfektionsföretag, [...]).

4

(5)  N2322/95 och N2362/95 samt ministerbeslut 2/478/0025 av den 4 januari 2006.

5

(6)  Denna åtgärd granskas för närvarande i ärende CP 150/2009, som avser totalt fyra garantiordningar som de grekiska myndigheterna har antagit under perioden 2006–2009 och som inte anmälts till kommissionen. Se även ärende C 27/2010 United Textiles.

6

United Textiles

(7)  Stöd nr N 635/07 (EUT C 264, 17.10.2008, s. 1).

7

(8)  Enligt uppgift från de grekiska myndigheterna i deras anmälan om stöd (november 2007).

8

(9)  Till 190 anställda.

9

(10)  EBT + D.

10

(11)  RE.

11

(12)  Sex månaders Euribor + 3,6 % som högst, motsvarande ca 5 % i dagsläget.

12

(13)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

13

(14)  Här avser kommissionen de ”faktiska” omstruktureringskostnaderna. I skäl 123, där den totala omstruktureringskostnaden presenteras, ingår även stödinslagen i de statliga garantierna från 2007 och 2008 eftersom de måste finansieras genom det egna bidraget.

14

(15)  EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

15

(16)  Se avsnitt 7.3 för en närmare bedömning av företagets ställning 2007 och 2008.

16

(17)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

17

(18)  I beslutet från 2008 om undsättningsstöd kvantifierades inte stödinslaget i garantin.

18

(19)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6).

19

(20)  Varvaressos fastighetstillgångar hade ett kommersiellt värde och ett likvidationsvärde (inkomst från en försäljning under trängande omständigheter) som låg nära företagets utestående lån. I januari 2005 värderades företagets fastighetstillgångar till ett kommersiellt värde av 15,6 miljoner euro och i december 2008 till ett kommersiellt värde av 28,8 miljoner euro. Företagets totala lån uppgick vidare till 26,4 miljoner euro i december 2007 och 29,2 miljoner euro i december 2008. Ett likvidationsvärde motsvarande [...] % av tillgångarnas marknadsvärde skulle ge ett likvidationsvärde på [...] miljoner euro. Ett år efter omläggningen motsvarade följaktligen likvidationsvärdet för företagets fastighetstillgångar [...] % av dess utestående lån. Denna procentsats skulle ge ett LGD-värde på [...] %, dvs. under [...] %. På grundval av detta skulle de omlagda lånens värdepapperisering betraktas som hög.

20

(21)  Beräkningen gjordes genom att jämföra den faktiska ränta som tillämpades med den ränta som skulle ha tillämpats. Beräkningen omfattade perioden från januari 2007 (när den statliga garantin från 2007 trädde i kraft) till december 2010, eftersom omstruktureringsplanen föreskrev att lånen skulle återbetalas helt och hållet.

21

(22)  I själva verket fanns det tillgångar som erbjudits som säkerheter, men samtliga av dessa tillgångar var redan intecknade sedan tidigare och kan därför inte anses täcka lånet från 2008 fullständigt.

22

(23)  EUT L 259, 2.10.2009, s. 22.

23

(24)  EUT L 150, 10.6.2005, s. 24, punkt 209.

24

(25)  EUT C 191, 17.8.2007, s. 1, punkt 29.

25

(26)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

26

---