# Úřední věstník L 163/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.163.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 163 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5423. června 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.163.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 163

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5423. června 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady 2011/361/SZBP ze dne 20. prosince 2010 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 1 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 2 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 602/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 603/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 604/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 12 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 605/2011 ze dne 20. června 2011, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Německa | 14 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 606/2011 ze dne 20. června 2011, kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníka v oblasti NAFO 3LN plavidly plujícími pod vlajkou Německa | 16 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 607/2011 ze dne 22. června 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 18 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 608/2011 ze dne 22. června 2011, kterým se stanoví, do jaké míry lze přijímat žádosti o dovozní licence podané v červnu 2011 pro některé mléčné výrobky v rámci některých celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001 | 20 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 609/2011 ze dne 22. června 2011, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót | 22 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 610/2011 ze dne 22. června 2011 o přidělení dovozních práv pro žádosti podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 431/2008 pro zmrazené hovězí maso | 23 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2011/362/Euratom |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 17. června 2011 o prodloužení statusu společného podniku uděleného Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) | 24 |
| | | 2011/363/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 20. června 2011, kterým se Rumunsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty | 26 |
| | | 2011/364/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. září 2010 o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
  (oznámeno pod číslem K(2010) 6202)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/365/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2011, kterým se mění rozhodnutí 2006/197/ES, pokud jde o obnovení povolení uvedení stávajících krmiv vyrobených z geneticky modifikované kukuřice linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4159)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2011/366/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2011 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4164)

   (
  1
  ) | 55 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady 2011/361/SZBP ze dne 20. prosince 2010 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí

1

Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí

2

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 602/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 603/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 604/2011 ze dne 20. června 2011 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

12

*

Nařízení Komise (EU) č. 605/2011 ze dne 20. června 2011, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Německa

14

*

Nařízení Komise (EU) č. 606/2011 ze dne 20. června 2011, kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníka v oblasti NAFO 3LN plavidly plujícími pod vlajkou Německa

16

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 607/2011 ze dne 22. června 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

18

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 608/2011 ze dne 22. června 2011, kterým se stanoví, do jaké míry lze přijímat žádosti o dovozní licence podané v červnu 2011 pro některé mléčné výrobky v rámci některých celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001

20

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 609/2011 ze dne 22. června 2011, kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

22

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 610/2011 ze dne 22. června 2011 o přidělení dovozních práv pro žádosti podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 431/2008 pro zmrazené hovězí maso

23

ROZHODNUTÍ

2011/362/Euratom

*

Rozhodnutí Rady ze dne 17. června 2011 o prodloužení statusu společného podniku uděleného Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)

24

2011/363/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 20. června 2011, kterým se Rumunsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

26

2011/364/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. září 2010 o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka
  (oznámeno pod číslem K(2010) 6202)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)

1

28

2011/365/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2011, kterým se mění rozhodnutí 2006/197/ES, pokud jde o obnovení povolení uvedení stávajících krmiv vyrobených z geneticky modifikované kukuřice linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4159)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 4159)

1

52

2011/366/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2011 o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4164)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 4164)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/1

---

ROZHODNUTÍ RADY 2011/361/SZBP

ze dne 20. prosince 2010

o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 37 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 218 odst. 5 a 6 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podmínky účasti třetích států na operacích Evropské unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, která stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(1)

Podmínky účasti třetích států na operacích Evropské unie pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, která stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (2) | Poté, co Rada dne 26. dubna 2010 přijala rozhodnutí, kterým dala zmocnění zahájit jednání, sjednala vysoká představitelka Dohodu mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(2)

Poté, co Rada dne 26. dubna 2010 přijala rozhodnutí, kterým dala zmocnění zahájit jednání, sjednala vysoká představitelka Dohodu mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí (dále jen „dohoda“).

| (3) | Dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 20. prosince 2010.

Za Radu

předsedkyně

J. SCHAUVLIEGE

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Republikou Srbsko o rámci pro účast Republiky Srbsko na operacích Evropské unie pro řešení krizí

EVROPSKÁ UNIE

na jedné straně a

REPUBLIKA SRBSKO

na straně druhé,

dále jen „strany“,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

| (2) | Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Republika Srbsko může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout svůj příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Republiky Srbsko. |
| --- | --- |

(2)

Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Republika Srbsko může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout svůj příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Republiky Srbsko.

| (3) | Podmínky účasti Republiky Srbsko na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(3)

Podmínky účasti Republiky Srbsko na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (4) | Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie a neměla by být předjímána individuální povaha rozhodnutí Republiky Srbsko o účasti na operaci EU pro řešení krize. |
| --- | --- |

(4)

Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie a neměla by být předjímána individuální povaha rozhodnutí Republiky Srbsko o účasti na operaci EU pro řešení krize.

| (5) | Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny žádné stávající dohody, kterými se řídí účast Republiky Srbsko na operaci EU pro řešení krize, která již probíhá, |
| --- | --- |

(5)

Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny žádné stávající dohody, kterými se řídí účast Republiky Srbsko na operaci EU pro řešení krize, která již probíhá,

SE DOHODLY TAKTO:

ODDÍL I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Rozhodnutí o účasti

1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Republiku Srbsko k účasti na operaci EU pro řešení krize a poté, co se Republika Srbsko rozhodne se operace zúčastnit, poskytne Republika Srbsko Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku.

2.   Příspěvek Republiky Srbsko posuzuje Evropská unie v konzultaci s Republikou Srbsko.

3.   Evropská unie poskytne Republice Srbsko co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku na společné náklady operace s cílem pomoci Republice Srbsko s přípravou nabídky.

4.   Evropská unie sdělí výsledek posouzení Republice Srbsko dopisem s cílem zajistit účast Republiky Srbsko v souladu s touto dohodou.

Článek 2

Rámec

1.   Republika Srbsko se přidruží k rozhodnutí Rady, kterým Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem dalším rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.

2.   Příspěvkem Republiky Srbsko k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

Článek 3

Postavení personálu a sil

1.   Postavení personálu vyslaného Republikou Srbsko v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Republikou Srbsko v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí případnou dohodou o postavení sil nebo mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje.

2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velícím složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velícími složkami a Republikou Srbsko.

3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Republika Srbsko soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize.

4.   Republika Srbsko vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti se svou účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z členů jejího personálu vznese nebo které se jej týkají. Republika Srbsko je příslušná pro zahájení řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli členu jejího personálu v souladu se svými právními předpisy.

5.   Republika Srbsko se zavazuje učinit při podpisu této dohody prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se Republika Srbsko účastní.

6.   Evropská unie se zavazuje zajistit, že její členské státy učiní při podpisu této dohody prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s jakoukoli budoucí účastí Republiky Srbsko na operaci EU pro řešení krize.

Článek 4

Utajované informace

1.   Republika Srbsko přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady EU, které jsou obsaženy v rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (1), a s dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, a velitele mise EU, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.

2.   Pokud Evropská unie a Republika Srbsko uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se její ustanovení v rámci operace EU pro řešení krize.

ODDÍL II

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 5

Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize

1.   Republika Srbsko zajistí, aby její personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své poslání v souladu s:

| a) | rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1;

| b) | operačním plánem; |
| --- | --- |

b)

operačním plánem;

| c) | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

c)

prováděcími opatřeními.

2.   Republika Srbsko včas uvědomí vedoucího mise civilní operace EU pro řešení krize a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o veškerých změnách svého příspěvku k civilní operaci EU pro řešení krize.

3.   Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Republiky Srbsko jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize předloží kopii tohoto osvědčení.

Článek 6

Linie velení

1.   Personál vyslaný Republikou Srbsko plní své úkoly a jedná pouze v zájmu civilní operace EU pro řešení krize.

2.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení Evropské unii.

4.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení civilní mise EU pro řešení krize v místě působení.

5.   Vedoucí mise velí civilní operaci EU pro řešení krize a zajišťuje její běžné řízení.

6.   Republika Srbsko má v souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

7.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.

8.   Republika Srbsko určí styčnou osobu srbského kontingentu pro zastupování svého kontingentu v operaci. Styčná osoba srbského kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize a odpovídá za běžnou kázeň v srbském kontingentu.

9.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Republikou Srbsko, pokud Republika Srbsko ke dni ukončení operace stále přispívá k civilní operaci EU pro řešení krize.

Článek 7

Finanční hlediska

1.   Republika Srbsko nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě provozních nákladů, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace. Tím není dotčen článek 8.

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Republika Srbsko, jakmile je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v příslušné dohodě o postavení mise podle čl. 3 odst. 1.

Článek 8

Příspěvek do operativního rozpočtu

1.   Republika Srbsko přispívá na financování rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.

2.   Finanční příspěvek Republiky Srbsko do operativního rozpočtu se vypočte podle toho z níže uvedených vzorců, jehož výsledkem je nižší částka:

| a) | podíl referenční částky, který odpovídá poměru HND Republiky Srbsko k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl referenční částky, který odpovídá poměru HND Republiky Srbsko k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo

| b) | podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu pracovníků z Republiky Srbsko účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace. |
| --- | --- |

b)

podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu pracovníků z Republiky Srbsko účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 nepřispívá Republika Srbsko na financování denních dávek vyplácených personálu členských států Evropské unie.

4.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí Republiku Srbsko od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Evropská unie rozhodne, že Republika Srbsko poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Evropská unie rozhodne, že Republika Srbsko poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo

| b) | HND na obyvatele Republiky Srbsko nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

HND na obyvatele Republiky Srbsko nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie.

5.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize a příslušné správní orgány Republiky Srbsko podepíší dohodu o způsobu platby příspěvků Republiky Srbsko do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

| a) | dotyčnou částku; |
| --- | --- |

a)

dotyčnou částku;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | kontrolní postup. |
| --- | --- |

c)

kontrolní postup.

ODDÍL III

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 9

Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize

1.   Republika Srbsko zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu s:

| a) | rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

rozhodnutím Rady a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1;

| b) | operačním plánem; |
| --- | --- |

b)

operačním plánem;

| c) | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

c)

prováděcími opatřeními.

2.   Personál vyslaný Republikou Srbsko plní své úkoly a jedná pouze v zájmu vojenské operace EU pro řešení krize.

3.   Republika Srbsko včas informuje velitele operace EU o veškerých změnách své účasti na operaci.

Článek 10

Linie velení

1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstávají zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo kontrolu svých sil a personálu veliteli operace EU, který je oprávněn delegovat svou pravomoc.

3.   Republika Srbsko má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

4.   Po konzultacích s Republikou Srbsko může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Republiky Srbsko.

5.   Republika Srbsko jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce srbského kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v srbském kontingentu.

Článek 11

Finanční hlediska

1.   Aniž je dotčen článek 12, nese Republika Srbsko veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 2 odst. 1 a v rozhodnutí Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (2).

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Republika Srbsko, jakmile je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v příslušné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1.

Článek 12

Příspěvek na společné náklady

1.   Republika Srbsko přispívá na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.

2.   Finanční příspěvek Republiky Srbsko do operativního rozpočtu se vypočte podle toho z níže uvedených dvou vzorců, jehož výsledkem je nižší částka:

| a) | podíl společných nákladů, který odpovídá poměru HND Republiky Srbsko k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl společných nákladů, který odpovídá poměru HND Republiky Srbsko k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo

| b) | podíl společných nákladů, který odpovídá poměru počtu pracovníků z Republiky Srbsko účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.
  Použije-li se vzorec podle písmene b) a pokud Republika Srbsko přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, použije se poměr jejího personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. V ostatních případech se použije poměr veškerého personálu přiděleného Republikou Srbsko k celkovému personálu operace. |
| --- | --- |

b)

podíl společných nákladů, který odpovídá poměru počtu pracovníků z Republiky Srbsko účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

Použije-li se vzorec podle písmene b) a pokud Republika Srbsko přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, použije se poměr jejího personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. V ostatních případech se použije poměr veškerého personálu přiděleného Republikou Srbsko k celkovému personálu operace.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí Republiku Srbsko od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Evropská unie rozhodne, že Republika Srbsko významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Evropská unie rozhodne, že Republika Srbsko významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní, nebo

| b) | HND na obyvatele Republiky Srbsko nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

HND na obyvatele Republiky Srbsko nepřesahuje HND na obyvatele žádného členského státu Evropské unie.

4.   Správce stanovený v rozhodnutí 2008/975/SZBP a příslušné správní orgány Republiky Srbsko uzavřou dohodu. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

| a) | dotyčnou částku; |
| --- | --- |

a)

dotyčnou částku;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | kontrolní postup. |
| --- | --- |

c)

kontrolní postup.

ODDÍL IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 13

Prováděcí opatření

Aniž jsou dotčeny čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečností politiku a příslušné orgány Republiky Srbsko veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 14

Neplnění závazků

Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v této dohodě, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu oznámením s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 15

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této dohody se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 16

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se použije prozatímně ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda podléhá pravidelnému přezkumu.

4.   Tato dohoda může být změněna na základě vzájemné písemné dohody mezi stranami.

5.   Tuto dohodu může vypovědět kterákoli ze stran písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Bělehradu dne osmého června roku dva tisíce jedenáct, ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém.

Za Evropskou unii

Za Republiku Srbsko

---

(1)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 96.

2

ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ

Znění určené členským státům EU:

„V případě zranění nebo smrti členů jejich personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jimi vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují rozhodnutí Rady EU o operaci EU pro řešení krize, jíž se Republika Srbsko účastní, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Republice Srbsko, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem z Republiky Srbsko při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem z Republiky Srbsko při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání,

| — | nebo nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Republice Srbsko, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání personálu operace EU pro řešení krize z Republiky Srbsko, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nebo nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Republice Srbsko, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání personálu operace EU pro řešení krize z Republiky Srbsko, který tento majetek používá.“

Znění pro Republiku Srbsko:

„V případě zranění nebo smrti členů jejího personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se majetku jí vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, bude Republika Srbsko, která se připojuje k rozhodnutí Rady EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči kterémukoli jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem operace EU pro řešení krize při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání,

| — | nebo nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krizí, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nebo nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu operace EU pro řešení krizí, který tento majetek používá.“

---

NAŘÍZENÍ

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 602/2011

ze dne 20. června 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Výrobek tvořený šroubem s podložkou, roztažitelným kotvicím pouzdrem a maticí, vše z nerezové oceli.
  Šroub má šestihrannou hlavu, je 55 mm dlouhý, má závity po celé délce a pevnost v tahu 490 MPa.
  Kotvicí pouzdro je dlouhé 42 mm a má vnější průměr 10 mm v neroztažené poloze. Nemá závity.
  Výrobek se používá na připevnění předmětů k tvrdým materiálům, jako například k betonovým zdím, přičemž se do vyvrtaného otvoru vloží kotvicí pouzdro s maticí a do něj se upevní šroub. Při upevňování šroubu se matice přitáhne k hlavě šroubu, tím se kotvicí pouzdro roztáhne, čímž se předmět pevně připevní k tvrdému materiálu. | 7318 19 00 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 7318 a 7318 19 00.
  Produkt není složeným zbožím ve smyslu všeobecného pravidla pro výklad 3 písm. b), neboť jednotlivé komponenty dohromady tvoří jediný výrobek – expanzní šroub. Zařazení podle komponentu, který produktu dodává jeho základní charakter, je tedy vyloučeno.
  Zařazení do položky 7318 15 jako šroub, ať už s maticemi a podložkami či bez nich, je vyloučeno, jelikož kotvicí pouzdro je jiný výrobek než matice nebo podložka.
  Výrobek se tedy vzhledem ke své povaze zařazuje pod kód KN 7318 19 00 jako ostatní výrobky se závity. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Výrobek tvořený šroubem s podložkou, roztažitelným kotvicím pouzdrem a maticí, vše z nerezové oceli.

Šroub má šestihrannou hlavu, je 55 mm dlouhý, má závity po celé délce a pevnost v tahu 490 MPa.

Kotvicí pouzdro je dlouhé 42 mm a má vnější průměr 10 mm v neroztažené poloze. Nemá závity.

Výrobek se používá na připevnění předmětů k tvrdým materiálům, jako například k betonovým zdím, přičemž se do vyvrtaného otvoru vloží kotvicí pouzdro s maticí a do něj se upevní šroub. Při upevňování šroubu se matice přitáhne k hlavě šroubu, tím se kotvicí pouzdro roztáhne, čímž se předmět pevně připevní k tvrdému materiálu.

7318 19 00

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 7318 a 7318 19 00.

Produkt není složeným zbožím ve smyslu všeobecného pravidla pro výklad 3 písm. b), neboť jednotlivé komponenty dohromady tvoří jediný výrobek – expanzní šroub. Zařazení podle komponentu, který produktu dodává jeho základní charakter, je tedy vyloučeno.

Zařazení do položky 7318 15 jako šroub, ať už s maticemi a podložkami či bez nich, je vyloučeno, jelikož kotvicí pouzdro je jiný výrobek než matice nebo podložka.

Výrobek se tedy vzhledem ke své povaze zařazuje pod kód KN 7318 19 00 jako ostatní výrobky se závity.

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 603/2011

ze dne 20. června 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Výrobek speciálně navržený k zabudování do signalizačního zařízení určitého modelu motorového vozidla.
  Výrobek je ve tvaru dvou vzájemně propojených sestav tištěných obvodů, přičemž každá z nich obsahuje pasivní prvky (kondenzátory a rezistory) a aktivní prvky (diody, diody vyzařující světlo (LED), tranzistory a integrované obvody). Jedna sestava je vybavena rozhraním pro připojení k osvětlovací soustavě motorového vozidla.
  Diody LED zajišťují signalizační účinek.

   (1) Viz obrázek | 8512 90 90 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke třídě XVI a na znění kódů KN 8512, 8512 90 a 8512 90 90.
  Protože se výrobek skládá ze sestav tištěných obvodů (viz vysvětlivky ke KN k podpoložce 8443 99 10, do níž elektronické sestavy spadají), nesplňuje podmínky pro polovodičová zařízení a elektronické integrované obvody (viz poznámka 8 ke kapitole 85). Proto je zařazení do čísel 8541 a 8542 vyloučeno.
  Protože výrobek není kompletní, ale je speciálně navržen k použití s ostatními prvky, jako je sklo světlometu, v signalizačním zařízení motorového vozidla, zařazení do kódu KN 8512 20 00 je vyloučeno.
  Výrobek je proto třeba zařadit jako součást elektrických přístrojů osvětlovacích nebo signalizačních pro motorová vozidla do kódu KN 8512 90 90. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

1

2

3

Výrobek speciálně navržený k zabudování do signalizačního zařízení určitého modelu motorového vozidla.

Výrobek je ve tvaru dvou vzájemně propojených sestav tištěných obvodů, přičemž každá z nich obsahuje pasivní prvky (kondenzátory a rezistory) a aktivní prvky (diody, diody vyzařující světlo (LED), tranzistory a integrované obvody). Jedna sestava je vybavena rozhraním pro připojení k osvětlovací soustavě motorového vozidla.

Diody LED zajišťují signalizační účinek.

(1) Viz obrázek

8512 90 90

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. b) ke třídě XVI a na znění kódů KN 8512, 8512 90 a 8512 90 90.

Protože se výrobek skládá ze sestav tištěných obvodů (viz vysvětlivky ke KN k podpoložce 8443 99 10, do níž elektronické sestavy spadají), nesplňuje podmínky pro polovodičová zařízení a elektronické integrované obvody (viz poznámka 8 ke kapitole 85). Proto je zařazení do čísel 8541 a 8542 vyloučeno.

Protože výrobek není kompletní, ale je speciálně navržen k použití s ostatními prvky, jako je sklo světlometu, v signalizačním zařízení motorového vozidla, zařazení do kódu KN 8512 20 00 je vyloučeno.

Výrobek je proto třeba zařadit jako součást elektrických přístrojů osvětlovacích nebo signalizačních pro motorová vozidla do kódu KN 8512 90 90.

Image

---

(1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 604/2011

ze dne 20. června 2011

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Algirdas ŠEMETA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení
  (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Ocelová nádoba válcového tvaru o délce asi 30 cm a průměru asi 3 cm (tzv. „inflátor airbagu“).
  Zařízení se skládá z elektrických kontaktních kolíků, zapalovače, komory s pyrotechnickým iniciátorem, komory se směsí plynů, filtrů a z otvorů pro uvolnění plynu.
  Směs plynů obsahuje oxid dusný, argon a helium.
  Když elektrický signál ze systému snímačů motorového vozidla aktivuje zapalovač, zahájí se proces, během kterého zahoří pyrotechnický iniciátor, v důsledku čehož se plyn zahřeje a vytvoří velký tlak. Následně je plyn vytlačen otvory a naplní airbag.
  Zařízení je určeno pro začlenění do systému záchranných airbagů motorového vozidla. |

Popis zboží

Zařazení

(kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

1.

Ocelová nádoba válcového tvaru o délce asi 30 cm a průměru asi 3 cm (tzv. „inflátor airbagu“).

Zařízení se skládá z elektrických kontaktních kolíků, zapalovače, komory s pyrotechnickým iniciátorem, komory se směsí plynů, filtrů a z otvorů pro uvolnění plynu.

Směs plynů obsahuje oxid dusný, argon a helium.

Když elektrický signál ze systému snímačů motorového vozidla aktivuje zapalovač, zahájí se proces, během kterého zahoří pyrotechnický iniciátor, v důsledku čehož se plyn zahřeje a vytvoří velký tlak. Následně je plyn vytlačen otvory a naplní airbag.

Zařízení je určeno pro začlenění do systému záchranných airbagů motorového vozidla.

8708 95 99

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3 ke třídě XVII a na znění kódů KN 8708, 8708 95 a 8708 95 99.

Funkcí zařízení je naplnit airbag plynem, nikoliv vyrobit pyrotechnické efekty ve smyslu kapitoly 36. Zařazení do čísla 3604 je proto vyloučeno.

„Plynové generátory pro výrobu generátorového plynu“ jsou zboží, které vyrábí plynnou pohonnou hmotu z koksu, antracitu nebo jiného uhlíkatého materiálu. Postup výroby plynu v důsledku rychlých chemických reakcí (výbuchů) pyrotechnického materiálu není předmětem čísla 8405. Zařazení „inflátoru airbagu“ do čísla 8405 je proto vyloučeno. (Viz také vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8405 (A), (B).)

Protože zařízení je součástí záchranných airbagů s nafukovacím systémem (viz také vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8708 (O)), musí být zařazeno do kódu KN 8708 95 99.

| 2. | Ocelová nádoba válcového tvaru o délce asi 21 cm a průměru asi 5 cm (tzv. „inflátor airbagu“).
  Zařízení se skládá z elektrických kontaktních kolíků, zapalovače, komory s pyrotechnickým iniciátorem, expanzní komory, filtrů a z otvorů pro uvolnění plynu.
  Když elektrický signál ze systému snímačů motorového vozidla aktivuje zapalovač, zahájí se proces, během kterého zahoří pyrotechnický iniciátor, v důsledku čehož se expanzní komora naplní plynem, který vytvoří velký tlak. Následně je plyn vytlačen otvory a naplní airbag.
  Zařízení je určeno pro začlenění do systému záchranných airbagů motorového vozidla. |
| --- | --- |

2.

Ocelová nádoba válcového tvaru o délce asi 21 cm a průměru asi 5 cm (tzv. „inflátor airbagu“).

Zařízení se skládá z elektrických kontaktních kolíků, zapalovače, komory s pyrotechnickým iniciátorem, expanzní komory, filtrů a z otvorů pro uvolnění plynu.

Když elektrický signál ze systému snímačů motorového vozidla aktivuje zapalovač, zahájí se proces, během kterého zahoří pyrotechnický iniciátor, v důsledku čehož se expanzní komora naplní plynem, který vytvoří velký tlak. Následně je plyn vytlačen otvory a naplní airbag.

Zařízení je určeno pro začlenění do systému záchranných airbagů motorového vozidla.

8708 95 99

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3 ke třídě XVII a na znění kódů KN 8708, 8708 95 a 8708 95 99.

Funkcí zařízení je naplnit airbag plyny, nikoliv vyrobit pyrotechnické efekty ve smyslu kapitoly 36. Zařazení do čísla 3604 je proto vyloučeno.

„Plynové generátory pro výrobu generátorového plynu“ jsou zboží, které vyrábí plynnou pohonnou hmotu z koksu, antracitu nebo jiného uhlíkatého materiálu. Postup výroby plynu v důsledku rychlých chemických reakcí (výbuchů) pyrotechnického materiálu není předmětem čísla 8405. Zařazení „inflátoru airbagu“ do čísla 8405 je proto vyloučeno. (Viz také vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8405 (A), (B).)

Protože zařízení je součástí záchranných airbagů s nafukovacím systémem (viz také vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8708 (O)), musí být zařazeno do kódu KN 8708 95 99.

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 605/2011

ze dne 20. června 2011,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky obecné v oblasti NAFO 3M plavidly plujícími pod vlajkou Německa

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (2), stanoví kvóty na rok 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (2), stanoví kvóty na rok 2011.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2011. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2011.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2011 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 16/T&Q |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Populace | COD/N3M |
| Druh | Treska obecná (Gadus morhua) |
| Oblast | NAFO 3M |
| Datum | 24.5.2011 |

Č.

16/T&Q

Členský stát

Německo

Populace

COD/N3M

Druh

Treska obecná (Gadus morhua)

Oblast

NAFO 3M

Datum

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 606/2011

ze dne 20. června 2011,

kterým se stanoví zákaz rybolovu okouníka v oblasti NAFO 3LN plavidly plujícími pod vlajkou Německa

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (2), stanoví kvóty na rok 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (2), stanoví kvóty na rok 2011.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2011. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2011.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2011 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

Lowri EVANS

generální ředitelka pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 17/T&Q |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Populace | RED/N3LN |
| Druh | Okouník (Sebastes spp.) |
| Oblast | NAFO 3LN |
| Datum | 24.5.2011 |

Č.

17/T&Q

Členský stát

Německo

Populace

RED/N3LN

Druh

Okouník (Sebastes spp.)

Oblast

NAFO 3LN

Datum

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/18

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 607/2011

ze dne 22. června 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 542/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k tomu, že:

prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. června 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 57,8 |
| MK | 54,8 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,9 |
| 0707 00 05 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0808 10 80 | AR | 123,2 |
| BR | 76,1 |
| CL | 90,5 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 142,3 |
| UY | 58,7 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 97,1 |
| 0809 10 00 | TR | 283,9 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 366,8 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 374,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

MA

57,8

MK

54,8

TR

55,0

ZZ

55,9

0707 00 05

TR

95,0

ZZ

95,0

0709 90 70

TR

117,7

ZZ

117,7

0805 50 10

AR

75,4

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

85,9

ZZ

66,5

0808 10 80

AR

123,2

BR

76,1

CL

90,5

CN

95,4

NZ

142,3

UY

58,7

ZA

93,4

ZZ

97,1

0809 10 00

TR

283,9

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

366,8

XS

382,4

ZZ

374,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/20

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 608/2011

ze dne 22. června 2011,

kterým se stanoví, do jaké míry lze přijímat žádosti o dovozní licence podané v červnu 2011 pro některé mléčné výrobky v rámci některých celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Žádosti o dovozní licence podané od 1. do 10. června 2011 na některé celní kvóty uvedené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (3), se týkají množství, která jsou větší než dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit přídělové koeficienty, které se použijí pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence na produkty v rámci celních kvót uvedených v částech I.A, I.F, I.H, I.I, a I.J přílohy I nařízení (ES) č. 2535/2001, které byly podány v období od 1. do 10. června 2011, se vydají dovozní licence pro požadovaná množství, na něž se použijí přídělové koeficienty stanovené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. června 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29.

3

---

PŘÍLOHA

I.A

| Číslo celní kvóty | Přídělový koeficient |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 10,484082 % |
| 09.4596 | 100 % |
| „—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci. |

Číslo celní kvóty

Přídělový koeficient

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

10,484082 %

09.4596

100 %

„—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci.

I.F

Produkty pocházející ze Švýcarska

| Číslo celní kvóty | Přídělový koeficient |
| --- | --- |
| 09.4155 | 48,007681 % |

Číslo celní kvóty

Přídělový koeficient

09.4155

48,007681 %

I.H

Produkty pocházející z Norska

| Číslo celní kvóty | Přídělový koeficient |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Číslo celní kvóty

Přídělový koeficient

09.4179

100 %

I.I

Produkty pocházející z Islandu

| Číslo celní kvóty | Přídělový koeficient |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Číslo celní kvóty

Přídělový koeficient

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I.J

Produkty pocházející z Moldavské republiky

| Číslo celní kvóty | Přídělový koeficient |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| „—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci. |

Číslo celní kvóty

Přídělový koeficient

09.4210

—

„—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci.

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/22

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 609/2011

ze dne 22. června 2011,

kterým se odvolává pozastavení podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 bylo pozastaveno ode dne 20. ledna 2011 nařízením Komise (EU) č. 42/2011 ze dne 19. ledna 2011, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót (3), podle nařízení (ES) č. 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 bylo pozastaveno ode dne 20. ledna 2011 nařízením Komise (EU) č. 42/2011 ze dne 19. ledna 2011, kterým se pozastavuje podávání žádostí o dovozní licence na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót (3), podle nařízení (ES) č. 891/2009.

| (2) | Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno, |
| --- | --- |

(2)

Na základě oznámení o nevyužitých a/nebo částečně využitých licencích jsou množství opět dostupná pro uvedené pořadové číslo. Pozastavení podávání žádostí by proto mělo být odvoláno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pozastavení podávání žádostí o dovozní licence pro pořadové číslo 09.4318 ode dne 20. ledna 2011 stanovené nařízením (EU) č. 42/2011 se odvolává.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2011, s. 10.

3

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 610/2011

ze dne 22. června 2011

o přidělení dovozních práv pro žádosti podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 v rámci celní kvóty otevřené nařízením (ES) č. 431/2008 pro zmrazené hovězí maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 431/2008 ze dne 19. května 2008 o otevření a správě dovozní celní kvóty pro zmrazené hovězí maso kódu KN 0202 a pro produkty kódu KN 0206 29 91 (3) byla otevřena celní kvóta pro dovoz produktů z hovězího a telecího masa. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 431/2008 ze dne 19. května 2008 o otevření a správě dovozní celní kvóty pro zmrazené hovězí maso kódu KN 0202 a pro produkty kódu KN 0206 29 91 (3) byla otevřena celní kvóta pro dovoz produktů z hovězího a telecího masa.

| (2) | Žádosti o dovozní práva podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 přesahují dostupná množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o dovozní práva podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 přesahují dostupná množství. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a určit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní práva spadající do kvóty pořadového čísla 09.4003 a podané pro období od 1. července 2011 do 30. června 2012 na základě nařízení (ES) č. 431/2008 se určuje koeficient přidělení 28,953811 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. června 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. června 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 130, 20.5.2008, s. 3.

3

---

ROZHODNUTÍ

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/24

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. června 2011

o prodloužení statusu společného podniku uděleného Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)

(2011/362/Euratom)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 49 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím 74/295/Euratom (1) Rada zřídila Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (dále jen „HKG“) jako společný podnik na dobu 25 let počínaje 1. lednem 1974. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím 74/295/Euratom (1) Rada zřídila Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (dále jen „HKG“) jako společný podnik na dobu 25 let počínaje 1. lednem 1974.

| (2) | Cílem HKG bylo vybudovat, vybavit a provozovat jadernou elektrárnu o výkonu přibližně 300 MWe v Uentropu (okres Unna) ve Spolkové republice Německo. |
| --- | --- |

(2)

Cílem HKG bylo vybudovat, vybavit a provozovat jadernou elektrárnu o výkonu přibližně 300 MWe v Uentropu (okres Unna) ve Spolkové republice Německo.

| (3) | V letech 1987 až 1988 byla jaderná elektrárna v provozu, avšak v důsledku technických a hospodářských problémů byla s konečnou platností odstavena ke dni 1. září 1989. |
| --- | --- |

(3)

V letech 1987 až 1988 byla jaderná elektrárna v provozu, avšak v důsledku technických a hospodářských problémů byla s konečnou platností odstavena ke dni 1. září 1989.

| (4) | Od 1. září 1989 bylo cílem HKG uskutečnit program vyřazení jaderné elektrárny z provozu až do fáze vybudování bezpečného krytu a následně provádět program dohledu nad krytými jadernými zařízeními. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. září 1989 bylo cílem HKG uskutečnit program vyřazení jaderné elektrárny z provozu až do fáze vybudování bezpečného krytu a následně provádět program dohledu nad krytými jadernými zařízeními.

| (5) | V rozhodnutí 92/547/Euratom (2), kterým byl prodloužen status společného podniku udělený „Kernkraftwerk Lingen GmbH“, Rada uznala, že tyto programy nemají ve Společenství obdobu, že jejich provádění je tudíž důležité a že poskytují užitečné zkušenosti pro jaderný průmysl a budoucí rozvoj jaderné energetiky ve Společenství. |
| --- | --- |

(5)

V rozhodnutí 92/547/Euratom (2), kterým byl prodloužen status společného podniku udělený „Kernkraftwerk Lingen GmbH“, Rada uznala, že tyto programy nemají ve Společenství obdobu, že jejich provádění je tudíž důležité a že poskytují užitečné zkušenosti pro jaderný průmysl a budoucí rozvoj jaderné energetiky ve Společenství.

| (6) | HKG s cílem splnit tento cíl požádala o prodloužení svého statusu společného podniku s účinkem od 1. ledna 1999. |
| --- | --- |

(6)

HKG s cílem splnit tento cíl požádala o prodloužení svého statusu společného podniku s účinkem od 1. ledna 1999.

| (7) | Rozhodnutím 2002/355/Euratom (3) Rada prodloužila HKG status společného podniku až do 31. prosince 2009, aby jí umožnila dokončit program vyřazení z provozu a program dohledu, zejména snížením finanční zátěže. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutím 2002/355/Euratom (3) Rada prodloužila HKG status společného podniku až do 31. prosince 2009, aby jí umožnila dokončit program vyřazení z provozu a program dohledu, zejména snížením finanční zátěže.

| (8) | Prodloužené období odpovídalo době platnosti ujednání mezi Spolkovou republikou Německo, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko, HKG a jejími členy o financování činností HKG. |
| --- | --- |

(8)

Prodloužené období odpovídalo době platnosti ujednání mezi Spolkovou republikou Německo, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko, HKG a jejími členy o financování činností HKG.

| (9) | Dopisem ze dne 26. dubna 2010 HKG požádala o další prodloužení statusu společného podniku na dalších 25 let s cílem dokončit projekt. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 26. dubna 2010 HKG požádala o další prodloužení statusu společného podniku na dalších 25 let s cílem dokončit projekt.

| (10) | Prodloužení statusu společného podniku by mělo HKG umožnit dokončit její program vyřazení z provozu a dohledu, zejména snížením finanční zátěže. |
| --- | --- |

(10)

Prodloužení statusu společného podniku by mělo HKG umožnit dokončit její program vyřazení z provozu a dohledu, zejména snížením finanční zátěže.

| (11) | Ujednání mezi Spolkovou republikou Německo, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko, HKG a jejími členy o financování činností HKG platí po dobu do 31. prosince 2017. |
| --- | --- |

(11)

Ujednání mezi Spolkovou republikou Německo, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko, HKG a jejími členy o financování činností HKG platí po dobu do 31. prosince 2017.

| (12) | Status společného podniku udělený HKG by tedy měl být prodloužen na stejné období, |
| --- | --- |

(12)

Status společného podniku udělený HKG by tedy měl být prodloužen na stejné období,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Status společného podniku ve smyslu Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii udělený Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) se s účinkem od 1. ledna 2010 prodlužuje o osm let.

2.   Cílem HKG je provádět program vyřazení jaderné elektrárny v Uentropu (okres Unna) ve Spolkové republice Německo z provozu až do fáze vybudování bezpečného krytu a následně provádět program dohledu nad krytými jadernými zařízeními.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům a HKG.

V Lucemburku dne 17. června 2011.

Za Radu

předseda

CZOMBA S.

---

(1)  Úř. věst. L 165, 20.6.1974, s. 7.

1

(2)  Úř. věst. L 352, 2.12.1992, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. L 123, 9.5.2002, s. 53.

3

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/26

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 20. června 2011,

kterým se Rumunsku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

(2011/363/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (1), a zejména na čl. 395 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rumunsko požádalo dopisy, jež byly u Komise zaevidovány 4. listopadu 2009, 2. července 2010, 26. července 2010 a 20. prosince 2010, o povolení na dobu dvou let označovat za povinné k dani z přidané hodnoty (DPH), odchylně od článku 193 směrnice 2006/112/ES, plátce DPH, kteří jsou příjemci dodávek některých obilovin a olejnatých semen. Rumunsko uvedlo, že nebude žádat o prodloužení tohoto povolení. |
| --- | --- |

(1)

Rumunsko požádalo dopisy, jež byly u Komise zaevidovány 4. listopadu 2009, 2. července 2010, 26. července 2010 a 20. prosince 2010, o povolení na dobu dvou let označovat za povinné k dani z přidané hodnoty (DPH), odchylně od článku 193 směrnice 2006/112/ES, plátce DPH, kteří jsou příjemci dodávek některých obilovin a olejnatých semen. Rumunsko uvedlo, že nebude žádat o prodloužení tohoto povolení.

| (2) | Komise informovala o žádosti předložené Rumunskem ostatní členské státy dopisem ze dne 15. března 2011. Dopisem ze dne 22. března 2011 oznámila Komise Rumunsku, že má k dispozici všechny údaje, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Komise informovala o žádosti předložené Rumunskem ostatní členské státy dopisem ze dne 15. března 2011. Dopisem ze dne 22. března 2011 oznámila Komise Rumunsku, že má k dispozici všechny údaje, které považuje za nezbytné k posouzení žádosti.

| (3) | Rumunsko zjistilo daňové podvody v obchodu s některými nezpracovanými zemědělskými produkty, obilovinami a olejnatými semeny. Některé hospodářské subjekty neodvádějí DPH do státní pokladny po dodávce svých produktů, zejména pokud těchto produktů nabyly bez zaplacení daně na vstupu. Avšak jejich zákazníci si uchovávají právo na odpočet daně, protože mají platnou fakturu. |
| --- | --- |

(3)

Rumunsko zjistilo daňové podvody v obchodu s některými nezpracovanými zemědělskými produkty, obilovinami a olejnatými semeny. Některé hospodářské subjekty neodvádějí DPH do státní pokladny po dodávce svých produktů, zejména pokud těchto produktů nabyly bez zaplacení daně na vstupu. Avšak jejich zákazníci si uchovávají právo na odpočet daně, protože mají platnou fakturu.

| (4) | Určení plátce DPH, který je příjemcem dodaného zboží, za povinného k DPH místo dodavatele by představovalo naléhavé dočasné opatření, jímž by se skoncovalo s touto formou podvodu. Používání uvedeného zvláštního opatření po dobu dvou let by mělo poskytnout Rumunsku nezbytnou dobu k tomu, aby zavedlo v zemědělském odvětví definitivní opatření slučitelná se směrnicí 2006/112/ES, jimiž by se této formě podvodu předcházelo a jimiž by se potírala. |
| --- | --- |

(4)

Určení plátce DPH, který je příjemcem dodaného zboží, za povinného k DPH místo dodavatele by představovalo naléhavé dočasné opatření, jímž by se skoncovalo s touto formou podvodu. Používání uvedeného zvláštního opatření po dobu dvou let by mělo poskytnout Rumunsku nezbytnou dobu k tomu, aby zavedlo v zemědělském odvětví definitivní opatření slučitelná se směrnicí 2006/112/ES, jimiž by se této formě podvodu předcházelo a jimiž by se potírala.

| (5) | Aby se předešlo přesunu podvodu z fáze zpracování zboží v potraviny nebo v průmyslové výrobky nebo na jiné výrobky, je nicméně třeba, aby Rumunsko zároveň u dotyčných plátců DPH zavedlo vhodná opatření týkající se daňových přiznání a daňových kontrol a informovalo o těchto opatřeních Komisi. |
| --- | --- |

(5)

Aby se předešlo přesunu podvodu z fáze zpracování zboží v potraviny nebo v průmyslové výrobky nebo na jiné výrobky, je nicméně třeba, aby Rumunsko zároveň u dotyčných plátců DPH zavedlo vhodná opatření týkající se daňových přiznání a daňových kontrol a informovalo o těchto opatřeních Komisi.

| (6) | Aby se toto zvláštní opatření používalo výhradně u nezpracovaných zemědělských produktů a zamezilo se tomu, aby dotyční plátci DPH nesli nepřiměřenou administrativní zátěž nebo rizika, pokud jde o právní jistotu, měla by se k označování zboží, jehož se toto zvláštní opatření týká, používat kombinovaná nomenklatura stanovená nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2). |
| --- | --- |

(6)

Aby se toto zvláštní opatření používalo výhradně u nezpracovaných zemědělských produktů a zamezilo se tomu, aby dotyční plátci DPH nesli nepřiměřenou administrativní zátěž nebo rizika, pokud jde o právní jistotu, měla by se k označování zboží, jehož se toto zvláštní opatření týká, používat kombinovaná nomenklatura stanovená nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (2).

| (7) | Toto zvláštní opatření je odůvodněné a přiměřené vzhledem k sledovaným cílům. Je totiž omezeno v čase a týká se jenom některého přesně označeného zboží, jež v daném stavu není obvykle určené pro konečné spotřebitele a jež bylo předmětem daňových podvodů, které způsobily významné výpadky příjmů z DPH. Vzhledem k rozsahu těchto výpadků daňových příjmů by toto opatření mělo být přijato co nejdříve. |
| --- | --- |

(7)

Toto zvláštní opatření je odůvodněné a přiměřené vzhledem k sledovaným cílům. Je totiž omezeno v čase a týká se jenom některého přesně označeného zboží, jež v daném stavu není obvykle určené pro konečné spotřebitele a jež bylo předmětem daňových podvodů, které způsobily významné výpadky příjmů z DPH. Vzhledem k rozsahu těchto výpadků daňových příjmů by toto opatření mělo být přijato co nejdříve.

| (8) | Tímto zvláštním opatřením nebude ovlivněna celková výše příjmů Rumunska z DPH vybrané na stupni konečné spotřeby a nevznikne nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z výběru DPH, |
| --- | --- |

(8)

Tímto zvláštním opatřením nebude ovlivněna celková výše příjmů Rumunska z DPH vybrané na stupni konečné spotřeby a nevznikne nepříznivý dopad na vlastní zdroje Unie pocházející z výběru DPH,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odchylně od článku 193 směrnice 2006/112/ES se Rumunsku povoluje, aby označilo za povinné odvést DPH plátce DPH, kteří jsou příjemci dodávky tohoto zboží uvedeného v kombinované nomenklatuře stanovené nařízením (EHS) č. 2658/87:

| Kód KN | Produkt |
| --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenice tvrdá |
| 1001 90 10 | Špalda k setí |
| ex 1001 90 91 | Osivo obyčejné pšenice |
| ex 1001 90 99 | Ostatní špalda a obyčejná pšenice, jiné než k setí |
| 1002 00 00 | Žito |
| 1003 00 | Ječmen |
| 1005 | Kukuřice |
| 1201 00 | Sójové boby, též drcené |
| 1205 | Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená |
| 1206 00 | Slunečnicová semena, též drcená |
| 1212 91 | Cukrová řepa |

Kód KN

Produkt

1001 10 00

Pšenice tvrdá

1001 90 10

Špalda k setí

ex 1001 90 91

Osivo obyčejné pšenice

ex 1001 90 99

Ostatní špalda a obyčejná pšenice, jiné než k setí

1002 00 00

Žito

1003 00

Ječmen

1005

Kukuřice

1201 00

Sójové boby, též drcené

1205

Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená

1206 00

Slunečnicová semena, též drcená

1212 91

Cukrová řepa

Článek 2

Povolení podle článku 1 je podmíněno tím, že Rumunsko zavede pro plátce DPH, kteří dodávají zboží, na něž se vztahuje toto povolení, povinnosti v oblasti daňových přiznání a vhodná a účinná kontrolní opatření.

Rumunsko informuje Komisi o zavedení povinností a opatření uvedených v prvním pododstavci.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.

Použije se od 1. června 2011 do 31. května 2013.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.

V Lucemburku dne 20. června 2011.

Za Radu

předseda

MATOLCSY Gy.

---

(1)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

2

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/28

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. září 2010

o státní podpoře C 26/09 (ex N 289/09), kterou zamýšlí poskytnout Lotyšsko na restrukturalizaci podniku AS Parex banka

(oznámeno pod číslem K(2010) 6202)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/364/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. listopadu 2008 oznámilo Lotyšsko Komisi balíček opatření ve prospěch podniku AS Parex banka (dále jen „banka Parex“) určených na podporu stability finančního systému, který byl schválen dne 24. listopadu 2008 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“), a to na základě závazku Lotyšska, že do šesti měsíců předloží plán restrukturalizace banky Parex. Dne 26. ledna 2009 Lotyšsko Komisi informovalo o řadě změn v opatřeních státní podpory pro banku Parex. Tyto změny byly schváleny dne 11. února 2009 (3) (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu“). Dne 29. března 2009 Lotyšsko Komisi oznámilo, že jsou nutné další změny rekapitalizačního opatření. Tyto změny byly schváleny rozhodnutím Komise ze dne 11. května 2009 (4) (dále jen „třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu“).

| (2) | Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009. |
| --- | --- |

(2)

Plán restrukturalizace banky Parex předalo Lotyšsko dne 11. května 2009. Dne 5. června 2009 byla lotyšským orgánům zaslána žádost o informace. Dne 15. června 2009 se uskutečnila schůzka lotyšských orgánů a Komise. Lotyšsko na žádost o informace částečně odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2009.

| (3) | Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 29. července 2009 Komise Lotyšsko informovala, že se s ohledem na podporu na restrukturalizaci rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (5) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“).

| (4) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie ze dne 6. října 2009 a zúčastněné strany byly požádány, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění předložily své připomínky k navrhovaným opatřením podpory na restrukturalizaci. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky. Po uplynutí stanovené lhůty však Komise obdržela dopisy bývalých většinových akcionářů banky Parex (Valerijs Kargins a Viktors Krasovickis), (dále jen „bývalí většinoví akcionáři“), ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy od členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010.

| (5) | Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 12. srpna 2009 požádaly lotyšské orgány o prodloužení lhůty pro poskytnutí doplňujících informací, která byla stanovena v rozhodnutí o zahájení řízení, do dne 15. října 2009. Dne 4. září 2009 předložily lotyšské orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení revidovaný plán restrukturalizace banky Parex spolu s doplňujícími informacemi. Revidovaný plán restrukturalizace byl dále aktualizován dne 22. září 2009 a byly poskytnuty doplňující informace. Schůzky lotyšských orgánů a Komise se konaly ve dnech 11. a 17. září 2009.

| (6) | Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010. |
| --- | --- |

(6)

Lotyšsko poskytlo další informace a vysvětlení dne 11. září, 6. a 26. října, 9. a 23. prosince 2009, 19. února a 2. března 2010.

| (7) | Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010. |
| --- | --- |

(7)

Dne 12. a 26. října 2009 poskytlo Lotyšsko informace ohledně možné změny strategie restrukturalizace banky Parex. Dne 22. března 2010 se konala schůzka Komise a lotyšských orgánů. Dopisem ze dne 31. března 2010 předložilo Lotyšsko novou verzi plánu restrukturalizace banky Parex ze dne 31. března 2010, který byl později doplněn podáními ze dne 14. května, 9., 12., 17. a 21. června 2010.

| (8) | Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“). |
| --- | --- |

(8)

Komise si dne 10. května 2010 vyžádala další informace. Lotyšsko odpovědělo dopisem ze dne 7. července 2010. V tomto dopise poskytlo Lotyšsko rovněž aktualizovanou verzi plánu restrukturalizace ze dne 31. března 2010. Plán restrukturalizace byl následně pozměněn dne 18. a 27. srpna 2010 (dále jen „konečný plán restrukturalizace“).

| (9) | Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků. |
| --- | --- |

(9)

Dopisy ze dne 2., 18. a 27. srpna a 2. září 2010 poskytlo Lotyšsko dodatečná vysvětlení ohledně závazků, jež mají být přijaty. Dne 3. září 2010 obdržela Komise konečný seznam závazků.

| (10) | Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. |
| --- | --- |

(10)

Dne 2. září 2010 lotyšské orgány Komisi informovaly, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině.

2.   POPIS

2.1   PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE

| (11) | Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam. |
| --- | --- |

(11)

Banka Parex byla druhou největší bankou v Lotyšsku s celkovými aktivy ke dni 31. prosince 2008 ve výši 3,4 miliardy LVL (4,9 miliardy EUR). Na konci roku 2007 (před začátkem krize) měla banka největší podíl (18 %) na domácím trhu vkladů a třetí největší podíl (12 %) na úvěrovém trhu (6). Lotyšské orgány měly tudíž za to, že má pro finanční systém systémový význam.

| (12) | Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“). |
| --- | --- |

(12)

Banka Parex nabízela širokou škálu bankovních produktů, a to jak přímo, tak prostřednictvím specializovaných dceřiných společností, včetně úvěrů, služeb platebních karet, leasingu, správy aktiv a obchodování s cennými papíry. Kromě bankovních operací v Lotyšsku provozovala banka Parex bankovní dceřinou společnost v Litvě a ve Švýcarsku (AP Anlage & Privatbank AG) a pobočky v Estonsku, Švédsku a Německu, správce aktiv v celém Pobaltí a několik leasingových společností působících ve Společenství nezávislých států (dále jen „SNS“).

| (13) | Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8). |
| --- | --- |

(13)

Banka Parex byla založena v roce 1992 a většinový podíl vlastnily dvě fyzické osoby, které před státní intervencí držely 84,83 % akciového kapitálu banky. V důsledku potíží, s nimiž se banka Parex potýkala, byla banka částečně znárodněna, a to nabytím celého vlastnického podílu bývalých většinových akcionářů za celkovou symbolickou kupní cenu ve výši 2 LVL (přibližně 3 EUR) (7). V dubnu 2009 uzavřela Evropská banka pro obnovu a rozvoj (dále jen „EBRD“) dohodu o koupi akcií, podle níž EBRD získá 25 % akciového kapitálu banky Parex plus jednu akcii (8).

| (14) | Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení. |
| --- | --- |

(14)

Ačkoliv v minulosti byla banka Parex ziskovou institucí se silnou bankovní franšízou v Lotyšsku, vedení banky zvolilo nepřiměřenou obchodní strategii a kvůli silné hospodářské soutěži ze strany sofistikovanějších dceřiných společností zahraničních bank přijalo některá vysoce riziková rozhodnutí. Banka Parex začala zejména stále více působit na trzích v zemích SNS a spoléhala se příliš na velké krátkodobé vklady nerezidentů. Finanční krize vážně postihla rozvíjející se trhy, včetně zemí SNS, a šířily se pověsti ohledně schopnosti banky Parex refinancovat syndikované úvěry splatné v únoru 2009. Kombinace těchto událostí měla za následek ztrátu důvěry vkladatelů, zejména u zákazníků z řad nerezidentů, což vedlo k masivnímu vybírání vkladů. Masivní výběr vkladů dosáhl nejvyššího denního odlivu ve výši až 100 milionů EUR a nepodařilo se ho zastavit ani po částečném znárodnění banky. Tyto výběry vedly k snížení vkladů o 36 % v porovnání s koncem roku 2007 a způsobily vážnou krizi s ohledem na likviditu. Aby se zamezilo dalšímu odlivu vkladů, uložil lotyšský regulační orgán, Komise pro finanční a kapitálový trh, na výběry vkladů omezení.

| (15) | V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost. |
| --- | --- |

(15)

V roce 2008 činila konsolidovaná ztráta 131 milionů LVL (185 milionů EUR) v porovnání se ziskem ve výši 40 milionů LVL (58 milionů EUR) v roce 2007. Do konce roku 2008 byl celkový vlastní kapitál akcionářů o 65 % nižší než v předchozím roce a činil 77 milionů LVL, a to zejména kvůli vyšším opravným položkám na výpadky splácení úvěrů a na ztráty z portfolia cenných papírů. Poměr kapitálové přiměřenosti banky Parex na samostatném základě a na úrovni skupiny (9) činil pouze 4,1 %, respektive 3,1 %. Banka Parex proto nebyla schopna plnit právní požadavky na platební schopnost.

2.2   JIŽ SCHVÁLENÁ ZÁCHRANNÁ OPATŘENÍ

| (16) | Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10). |
| --- | --- |

(16)

Banka Parex požádala o státní podporu již počátkem listopadu 2008. Po znárodnění banky se Lotyšsko rozhodlo provést záchranná opatření, která banku Parex prozatímně stabilizovala. Evropská komise jako podporu na záchranu prozatímně schválila tato opatření: a) likvidní facilitu do výše 1,5 miliardy LVL; b) státní záruky vztahující se na stávající syndikované úvěry ve výši 775 milionů EUR a nové půjčky na refinancování syndikovaného úvěru ve výši 275 milionů EUR a c) rekapitalizační opatření, která bance Parex umožnila dosáhnout v záchranné fázi poměru kapitálové přiměřenosti ve výši 11 % (10).

2.3   PLÁNY RESTRUKTURALIZACE

2.3.1   PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (17) | Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(17)

Dne 11. května 2009 předložilo Lotyšsko v návaznosti na první rekapitalizační opatření plán restrukturalizace banky Parex (dále jen „původní plán restrukturalizace“), jehož obsah byl podrobněji popsán v oddíle 2.4 rozhodnutí o zahájení řízení.

| (18) | Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti. |
| --- | --- |

(18)

Plán obsahoval předběžnou analýzu činnosti banky Parex, plánovaná opatření podpory na restrukturalizaci, budoucí obchodní strategii a opatření k obnovení životaschopnosti.

| (19) | Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(19)

Plán zahrnoval období od roku 2009 do roku 2013. Za budoucí hlavní segmenty banky Parex se považovali korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (11). Plán předpokládal zavedení nové strategie, jejímž cílem je to, aby se banka Parex stala přední bankou v celém Pobaltí. Veškeré činnosti mimo Pobaltí byly považovány za vedlejší. Plán však vylučoval jejich možný prodej v krátkodobém až střednědobém horizontu.

| (20) | Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity. |
| --- | --- |

(20)

Plánovaná obchodní strategie zahrnovala atraktivní sazby a agresivní marketingovou strategii na podporu růstu banky Parex a k opětovnému získání ztracené základny vkladů. Plán předpokládal, že banka Parex bude i po období restrukturalizace nadále závislá na státních opatřeních na podporu likvidity.

2.3.2   REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (21) | Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(21)

Dne 4. září 2009 předložilo Lotyšsko revidovaný plán restrukturalizace, který byl posléze dne 22. září 2009 pozměněn. Cílem tohoto plánu bylo odstranit pochybnosti, jež Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (22) | Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity. |
| --- | --- |

(22)

Revidovaná strategie pro banku Parex byla rovněž založena na vytvoření silné činnosti v Pobaltí zahrnující korporátní zákazníky, drobné zákazníky a správu majetku. Revidovaný plán předpokládal, že banka Parex bude do konce období restrukturalizace schopna splatit veškerá státní opatření na podporu likvidity.

| (23) | Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex. |
| --- | --- |

(23)

Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace však revidovaný plán zahrnoval snížení bilanční sumy banky Parex prostřednictvím zaměření se na hlavní segmenty. Plán zejména předpokládal omezení úvěrové činnosti banky Parex.

| (24) | Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(24)

Plán mimoto naznačoval možnost vyčlenění vedlejších činností. Poté, co Lotyšsko později tuto strategickou změnu schválilo, bylo nutno vypracovat novou odpovídající verzi plánu restrukturalizace.

2.3.3   KONEČNÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (25) | Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(25)

Podle konečného plánu restrukturalizace je hlavním strategickým cílem vrácení banky soukromému sektoru, a to prostřednictvím jejího prodeje strategickému investorovi, což umožní zrušit opatření k financování ze strany státu a současně zajistí dlouhodobou životaschopnost banky. Lotyšsku se již podařilo získat EBRD jako silného uznávaného vnějšího investora s dostatečnými finančními zdroji a dlouhodobým závazkem (viz (13). bod odůvodnění).

| (26) | Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), [...] (12). |
| --- | --- |

(26)

Konečný plán restrukturalizace předpokládá rozdělení aktiv banky Parex do nově založené banky s názvem AS Citadele banka (dále jen „banka Citadele“), tzv. „dobré banky“ (good bank), která se zaměří na tradiční bankovní operace, a tzv. „špatné banky“ (bad bank) (banka Parex), [...] (12).

| (27) | K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, [...]. |
| --- | --- |

(27)

K obnovení dlouhodobé životaschopnosti budou z hlavní banky vyčleněna nesouvisející a nevýkonná aktiva. Navrhovaná restrukturalizace vychází ze scénáře předpokládajícího vyčlenění „dobrých“ aktiv, který je založen na zřízení banky s odolnou kapitálovou základnou pod dohledem lotyšského regulačního orgánu, která se zaměřuje na Pobaltí. Všechna hlavní aktiva a některá nesouvisející aktiva (zejména splácené úvěry v SNS) jsou z banky Parex převedeny do nově založené banky. Ostatní nesouvisející a nevýkonná aktiva (úvěry, cenné papíry a nemovitosti převzaté do vlastnictví) zůstanou v bance Parex, [...].

| (28) | V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.

  Tabulka 1


  Struktura akcionářů po rozdělení |
| --- | --- |

(28)

V tabulce 1 je znázorněna struktura banky Citadele a banky Parex po rozdělení.

Tabulka 1

Struktura akcionářů po rozdělení

Image

| (29) | Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu. |
| --- | --- |

(29)

Lotyšsko již podniklo první kroky k provedení scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv. Nová banka, banka Citadele, byla zaregistrována dne 30. června 2010 a většina aktiv byla převedena dne 1. srpna 2010 (13). Úplné provozní oddělení banky Citadele a banky Parex by mělo být dokončeno do 12 měsíců od převodu.

| (30) | Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:






  — | splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL); |
| --- | --- | --- |

(30)

Z banky Parex budou do banky Citadele převedena tato aktiva a závazky:

—

splácené úvěry v Pobaltí ([od 300 do 800] milionů LVL);

| — | splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL); |
| --- | --- |

—

splácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL);

| — | pobočky ve Švédsku a Německu; |
| --- | --- |

—

pobočky ve Švédsku a Německu;

| — | vklady spojené se správou majetku. |
| --- | --- |

—

vklady spojené se správou majetku.

| (31) | Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:






  — | nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14); |
| --- | --- | --- |

(31)

Bance Parex zůstanou tato aktiva a závazky:

—

nesplácené úvěry v Pobaltí ([od 200 do 800] milionů LVL) (14);

| — | úvěry poskytnuté původním akcionářům ([...] milionů LVL); |
| --- | --- |

—

úvěry poskytnuté původním akcionářům ([...] milionů LVL);

| — | leasingové dceřiné společnosti v SNS; |
| --- | --- |

—

leasingové dceřiné společnosti v SNS;

| — | nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL). |
| --- | --- |

—

nesplácené úvěry v SNS ([od 50 do 350] milionů LVL).

| (32) | V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:

  Tabulka 2


  Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex











  (v tisících LVL) |
| --- | --- |
| | Banka Parex – 2008 | Banka Parex – 2009 | Banka Citadele 31.7.2010 (15) | Banka Parex | Banka Parex po rozdělení (16) |
| Aktiva |
| Hotovost a vklady u centrálních bank | 79 154 | 136 769 | 131 693 | 119 783 | 30 876 |
| Zůstatky splatné od úvěrových institucí | 228 752 | 189 321 | 227 741 | 245 069 | 5 583 |
| Úvěry | 1 744 871 | 1 429 466 | 1 355 831 | 748 457 | 627 471 |
| Cenné papíry | 941 293 | 405 800 | 356 439 | 224 735 | 130 936 |
| Investice do dceřiných společností | 51 442 | 72 725 | 81 691 | 5 530 | 51 962 |
| Ostatní aktiva | 323 797 | 220 097 | 75 584 | 45 604 | 52 747 |
| Aktiva celkem | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Závazky a vlastní kapitál |
| Lotyšská centrální banka | 587 183 | 140 449 | — | — | — |
| Úvěrové instituce | 129 584 | 50 865 | 27 295 | 41 571 | 51 703 |
| Syndikát | 544 673 | 381 271 | 163 402 | — | 163 402 |
| Ministerstvo financí | 676 398 | 622 048 | 692 454 | 131 000 | 458 454 |
| Vklady zákazníků | 1 225 488 | 911 318 | 1 006 202 | 928 686 | 75 314 |
| Eurobond | 88 712 | 87 489 | 113 136 | 109 244 | — |
| Podřízený úvěr (zděděný z minulosti) | 52 848 | 52 857 | 52 863 | — | 52 878 |
| Podřízený úvěr (stát) | — | 37 338 | 37 338 | 50 270 | — |
| Podřízený úvěr (EBRD) | — | 12 932 | 12 932 |
| Ostatní závazky | 35 556 | 31 458 | 34 754 | 30 280 | 21 522 |
| Závazky celkem | 3 340 442 | 2 328 025 | 2 140 376 | 1 291 051 | 823 274 |
| Vlastní kapitál | 28 867 | 156 476 | 88 602 | 98 127
   (17) | 76 302 |
| Celkem | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18) | | | | 64 % | 36 % |
| Z hlediska banky Parex – 2008 | | | | 44 % | |

(32)

V tabulce 2 jsou uvedena aktiva, která jsou převedena do banky Citadele, a aktiva ponechaná v bance Parex, jakož i snížení bilanční sumy na úroveň v období před krizí, jak se odhadovalo v konečném plánu restrukturalizace, který byl pozměněn dne 27. srpna 2010:

Tabulka 2

Rozdělení aktiv mezi banku Citadele a banku Parex

(v tisících LVL)

Banka Parex – 2008

Banka Parex – 2009

Banka Citadele 31.7.2010 (15)

Banka Parex

Banka Parex po rozdělení (16)

Aktiva

Hotovost a vklady u centrálních bank

79 154

136 769

131 693

119 783

30 876

Zůstatky splatné od úvěrových institucí

228 752

189 321

227 741

245 069

5 583

Úvěry

1 744 871

1 429 466

1 355 831

748 457

627 471

Cenné papíry

941 293

405 800

356 439

224 735

130 936

Investice do dceřiných společností

51 442

72 725

81 691

5 530

51 962

Ostatní aktiva

323 797

220 097

75 584

45 604

52 747

Aktiva celkem

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Závazky a vlastní kapitál

Lotyšská centrální banka

587 183

140 449

—

—

—

Úvěrové instituce

129 584

50 865

27 295

41 571

51 703

Syndikát

544 673

381 271

163 402

—

163 402

Ministerstvo financí

676 398

622 048

692 454

131 000

458 454

Vklady zákazníků

1 225 488

911 318

1 006 202

928 686

75 314

Eurobond

88 712

87 489

113 136

109 244

—

Podřízený úvěr (zděděný z minulosti)

52 848

52 857

52 863

—

52 878

Podřízený úvěr (stát)

—

37 338

37 338

50 270

—

Podřízený úvěr (EBRD)

—

12 932

12 932

Ostatní závazky

35 556

31 458

34 754

30 280

21 522

Závazky celkem

3 340 442

2 328 025

2 140 376

1 291 051

823 274

Vlastní kapitál

28 867

156 476

88 602

98 127
   (17)

76 302

Celkem

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Poměr rozdělení, včetně převodu investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vkladů v německé pobočce (18)

64 %

36 %

Z hlediska banky Parex – 2008

44 %

| (33) | Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do [...]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť. |
| --- | --- |

(33)

Strategie banky Citadele k zajištění dlouhodobé životaschopnosti je založena na vybudování silných činností v Pobaltí a zaměření se na Lotyšsko v rámci tří hlavních obchodních segmentů: korporátní zákazníci, drobní zákazníci a činnost v oblasti správy majetku (19). Správa majetku však zůstane jako hlavní činnost banky Citadele pouze v případě prodeje banky do [...]. Nebude-li prodeje dosaženo, bude do téhož dne činnost v oblasti správy majetku odprodána zvlášť.

| (34) | Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do [...]. |
| --- | --- |

(34)

Banka Citadele se nebude podílet na úvěrové činnosti v SNS, a portfolio splácených úvěrů v SNS se proto považuje za vedlejší. V tomto segmentu nebudou poskytovány žádné nové úvěry a stávající portfolio bude prodáno do [...].

| (35) | Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích. |
| --- | --- |

(35)

Přítomnost banky Parex v Litvě a Estonsku je významně omezenější než v Lotyšsku. Banka Citadele rovněž plánuje, že v budoucnu zachová omezenou přítomnost na těchto trzích.

| (36) | Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu). |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o dvě pobočky přijímající vklady ve Švédsku a Německu převedené na banku Citadele, Lotyšsko objasnilo, že v důsledku masivního vybírání vkladů z banky došlo k vyčerpání značného podílu finančních prostředků banky v Pobaltí. Ve stávající makroekonomické situaci v Lotyšsku je obtížné přilákat vnější financování. Celkové vklady rezidentů pobaltských států jsou podstatně nižší než jejich úvěrové portfolio, zatímco hlavní konkurenti banky Parex dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností usazených v jiných zemích (především ve Švédsku). Banka Citadele musí proto zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (ve Švédsku a v Německu).

| (37) | Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření. |
| --- | --- |

(37)

Banka Citadele hodlá odstranit problémy, které banku Parex donutily požádat o státní podporu, a obnovit dlouhodobou životaschopnost prostřednictvím následujících hlavních opatření.

| (38) | Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování. |
| --- | --- |

(38)

Změna stylu řízení a správy a řízení společnosti: Před znárodněním se rozhodovací procesy v bance Parex soustředily u hlavních vlastníků. Banka Citadele bude dbát na lepší správu a řízení společnosti, jak bylo nedávno schváleno. Banka zavede soubor postupů správní rady a dozorčí rady, jejichž cílem je zajistit vysoké standardy správy a řízení společnosti. K hlavním zásadám správy a řízení banky Citadele patří důsledné oddělení vlastnictví a řízení; zajištění práv akcionářů; zveřejňování a transparentnost; odpovědnost a struktura správní rady a prosazování etického a odpovědného rozhodování.

| (39) | Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance. |
| --- | --- |

(39)

Lepší řízení rizik: Vedení banky Parex u všech hlavních kategorií rizik (tržní, úvěrová a provozní rizika) revidovalo a posílilo řízení rizik a kontroly v rámci banky na úrovni podniku i na provozní úrovni. Významně budou upraveny zejména kontroly úvěrových rizik v bance Citadele s cílem změnit předchozí přístup banky Parex, a to z poskytování úvěrů na základě zajištění s nejistým oceněním na posouzení schopnosti dlužníka splácet úvěr, které je založeno na peněžním toku. Základním prvkem procesu řízení banky Citadele je řízení rizik. Řízení rizik v rámci banky Citadele kontroluje nezávislý útvar. Dozorčí rada banky Citadele se mimoto podílí na dohledu na řízení rizik a jednoho za svých členů určila jako člena odpovědného za dohled na řízení rizik, interní audit a funkci zajišťování shody. Pro dozorčí radu jsou vyhotovovány měsíční zprávy o rizicích, které zahrnují aktuální informace o úvěrových rizicích a zajišťování shody v bance.

| (40) | Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do [...]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem. |
| --- | --- |

(40)

Nižší bilanční suma zaměřená na hlavní segmenty: Hlavní činnost banky Citadele bude vykonávána v Pobaltí a vedení se zaměří na to, aby byla banka Citadele v tomto regionu opět zisková. Na banku Citadele bude převedeno nesouvisející portfolio splácených úvěrů v SNS, bude však prodáno do [...]. Po přeorientování na hlavní činnosti a po významném snížení aktivní bilanční sumy bude banka Citadele opět zisková udržitelným způsobem.

| (41) | Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán. |
| --- | --- |

(41)

Stabilizace likvidní pozice: Strategií banky Citadele je rozvoj udržitelného modelu financování s nízkým rizikem, a to menším spoléháním se na velké komerční financování, prodloužením doby splatnosti a diverzifikací zdrojů financování prostřednictvím vyššího podílu dlouhodobějších vkladů zákazníků na finanční základně banky Citadele. Na vklady v bance Citadele se nevztahují omezení týkající se výběru vkladů, které uložil lotyšský regulační orgán.

| (42) | Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím [...] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, [...] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“). |
| --- | --- |

(42)

Návrat k ziskovosti v hlavním segmentu do roku 2011: Banka Citadele hodlá snížit správní a osobní náklady a rovněž jiné administrativní náklady. Správní náklady banky Parex se v roce 2009 již snížily o 39 %, tj. 32 milionů LVL. Předpokládá se, že se poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele dále sníží a v roce 2014 bude činit [od 35 do 55] %. Tohoto poklesu bude dosaženo prostřednictvím [...] snížení osobních nákladů a rovněž přezkumem jednotlivých postupů v rámci banky Citadele. K snížení provozních nákladů a zajištění finanční stability bude banka Citadele pokračovat v opatřeních, která již zahájila banka Parex a jež mají přeměnit strukturu nákladů optimalizací sítě poboček, [...] a prostřednictvím jiných opatření k úspoře nákladů. Snížení nákladů bude doplněno různými iniciativami k zvýšení příjmů a zaměřením se na řízení kvality aktiv k zvýšení návratnosti vlastního kapitálu (dále jen „ROE“).

| (43) | Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010–2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.

  Tabulka 3


  Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010–2014 | Srpen–prosinec 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Analýza nákladů |
| Provozní výdaje/celkové příjmy | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [35–55] % |
| Znehodnocená aktiva/čisté úvěry | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [1–3] % |
| Ziskovost |
| Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL | [ztráta] | [zisk] | [zisk] | [zisk] | [zisk] |
| ROE | [-] % | [...] % | [...] % | [...] % | [18–28] % |
| Rozvaha |
| Aktiva celkem (v milionech LVL) | (...) | (...) | (...) | (...) | [1,400-1,650] |
| Vklady/celková aktiva | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Úvěry/vklady zákazníků | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [50–80] % |
| Vlastní kapitál/celková aktiva | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [9–13] % |
| Poměr kapitálové přiměřenosti | [10–14] % | [11–15] % | [12–16] % | [14–19] % | [16–20] % |

(43)

Podle výhledů obsažených v konečném plánu restrukturalizace se v rámci základního scénáře banka Citadele podle očekávání vrátí k ziskovosti již v roce 2011 a bude své výsledky trvale zlepšovat až do roku 2015. V roce 2014 dosáhne banka Citadele ROE ve výši [od 18 do 28] %. Tabulka 3 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010–2014. Dopady restrukturalizačních opatření, která provádí vedení banky, jsou patrné v hlavních poměrech v roce 2014 s poměrem mezi náklady a příjmy ve výši [od 35 do 55] % a ROE ve výši [od 18 do 28] %. V roce 2015 bude vytvořena pevnější struktura kapitálu s poměrem vlastního kapitálu k celkovým aktivům ve výši [od 8 do 14] %.

Tabulka 3

Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě základního scénáře pro roky 2010–2014

Srpen–prosinec 2010

2011

2012

2013

2014

Analýza nákladů

Provozní výdaje/celkové příjmy

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[35–55] %

Znehodnocená aktiva/čisté úvěry

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[1–3] %

Ziskovost

Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL

[ztráta]

[zisk]

[zisk]

[zisk]

[zisk]

ROE

[-] %

[...] %

[...] %

[...] %

[18–28] %

Rozvaha

Aktiva celkem (v milionech LVL)

(...)

(...)

(...)

(...)

[1,400-1,650]

Vklady/celková aktiva

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Úvěry/vklady zákazníků

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[50–80] %

Vlastní kapitál/celková aktiva

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[9–13] %

Poměr kapitálové přiměřenosti

[10–14] %

[11–15] %

[12–16] %

[14–19] %

[16–20] %

| (44) | Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [> 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010–2014 v případě pesimistického scénáře.

  Tabulka 4


  Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010–2014 | Srpen–prosinec 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Analýza nákladů |
| Provozní výdaje/celkové příjmy | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [45–60] % |
| Ziskovost |
| Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL | [ztráta] | [ztráta] | [ztráta] | [zisk] | [zisk] |
| ROE | | — | | [...] % | [> 0] % |
| Rozvaha |
| Úvěry/vklady zákazníků | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [40–60] % |
| Poměr kapitálové přiměřenosti | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % |

(44)

Podle pesimistického scénáře má být banka Citadele opět zisková v roce 2013 a v roce 2014 má své výsledky dále zlepšit. V roce 2014 dosáhne banka ROE [> 0] % (20). Plán prokazuje, že podle pesimistického scénáře bude poměr kapitálové přiměřenosti u banky Citadele i u celé konsolidované skupiny značně nad minimálními kapitálovými požadavky stanovenými v právních předpisech. Tabulka 4 ukazuje hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele pro roky 2010–2014 v případě pesimistického scénáře.

Tabulka 4

Hlavní ukazatele finančních výsledků banky Citadele v případě pesimistického scénáře pro roky 2010–2014

Srpen–prosinec 2010

2011

2012

2013

2014

Analýza nákladů

Provozní výdaje/celkové příjmy

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[45–60] %

Ziskovost

Čistý zisk (ztráta) v milionech LVL

[ztráta]

[ztráta]

[ztráta]

[zisk]

[zisk]

ROE

—

[...] %

[> 0] %

Rozvaha

Úvěry/vklady zákazníků

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[40–60] %

Poměr kapitálové přiměřenosti

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

| (45) | Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [> 8 %].

  Tabulka 5


  Výsledky zátěžového testu u banky Citadele









  Nová banka | Základní scénář |
| --- | --- | --- |
| Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL | Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL | Poměr kapitálové přiměřenosti, v % |
| 2010 | (...) | (...) | (...) |
| 2011 | (...) | (...) | (...) |
| 2012 | (...) | (...) | (...) |
| 2013 | (...) | (...) | (...) |
| 2014 | (...) | (...) | (...) |

(45)

Podle výsledků zátěžového testu, který u banky Citadele (viz tabulka 5) provedla Lotyšská centrální banka, nebude do konce roku 2015 k splnění minimálních kapitálových požadavků zapotřebí dodatečný kapitál a poměr kapitálové přiměřenosti dosáhne [> 8 %].

Tabulka 5

Výsledky zátěžového testu u banky Citadele

Nová banka

Základní scénář

Potřebné dodatečné opravné položky, v milionech LVL

Potřebný dodatečný kapitál, v milionech LVL

Poměr kapitálové přiměřenosti, v %

2010

(...)

(...)

(...)

2011

(...)

(...)

(...)

2012

(...)

(...)

(...)

2013

(...)

(...)

(...)

2014

(...)

(...)

(...)

| (46) | Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v [...]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010–2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek. |
| --- | --- |

(46)

Po rozdělení bude banka Parex (včetně svých dceřiných společností) v [...]. Banka odprodá a zlikviduje veškerá svá aktiva v období 2010–2017. Hlavním úkolem banky Parex bude získat zpět maximální částku z aktiv, jež jí byla přidělena po dobu její existence, která za účelem odhadů činí osm let. Banka Parex zamezí tudíž nutnosti nuceného prodeje portfolia nebo realizace zajištění pod časovým tlakem. Banka Parex se soustředí na vyřešení nesplácených úvěrů společně s nemovitostmi, které již byly převzaty do vlastnictví. Hlavní činností banky Parex bude proto provedení postupů zpětného získání aktiv a poté správa a odprodej těchto aktiv pokud možno co nejdříve a za přiměřených podmínek.

| (47) | Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností. |
| --- | --- |

(47)

Po rozdělení se nebude banka Parex ani její dceřiné společnosti podílet na nových ekonomických činnostech, nebudou-li tyto nezbytné pro plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa převedených aktiv a jejich prodej. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů. Za účelem správy (prodeje) však může určitá aktiva vyčlenit do zvláštních dceřiných společností.

| (48) | Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do [...]. Významnou část leasingových portfolií tvoří [...]. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o financování leasingových společností v SNS, banka Parex se pokusí tyto podniky prodat. Jak bylo uvedeno výše, nebudou poskytovány žádné nové úvěry, včetně leasingu, a nebudou-li nalezeni kupci, mají být stávající leasingová portfolia podle očekávání zcela zlikvidována do [...]. Významnou část leasingových portfolií tvoří [...].

| (49) | Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky. |
| --- | --- |

(49)

Podle očekávání mají tato opatření společně vést k zvýšení likvidity banky Parex, načež banka začne vracet státní vklady. Podle finančních výhledů však stát nezíská zpět kapitál investovaný do banky.

| (50) | Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do [...]. |
| --- | --- |

(50)

Plán restrukturalizace předpokládá, že banka Parex bude dodržovat kapitálové požadavky pouze do [...].

| (51) | Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu. |
| --- | --- |

(51)

Banka Parex zažila trvalé masivní vybírání vkladů. V důsledku toho je základna vkladů v současnosti podstatně nižší než před krizí. Kvůli nedostatku finančních prostředků jsou významně omezeny rovněž úvěrové činnosti. Lotyšské orgány se zavázaly, že omezí úvěrové činnosti banky Citadele a její činnost v oblasti přijímání vkladů v příslušných zeměpisných segmentech (viz oddíl 2.5). Omezené úvěrové činnosti a činnost v oblasti přijímání vkladů neumožní vyšší růst než [od 9 do 13] % ročně oproti již nyní omezené přítomnosti na trhu.

| (52) | Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje. |
| --- | --- |

(52)

Plán restrukturalizace předpokládá omezení obchodních činností banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí. Tohoto omezení bude částečně dosaženo odprodejem určitých aktiv (splácené úvěry v SNS a činnost v oblasti správy majetku, bude-li prodána odděleně od banky Citadele). Lotyšsko se mimoto zavázalo, že banku Citadele do 31. prosince 2014 zprivatizuje.

| (53) | V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010). |
| --- | --- |

(53)

V důsledku znárodnění byli bývalí většinoví akcionáři banky Parex zrušeni (viz (13). bod odůvodnění). Kvůli následné rekapitalizaci banky Parex ze strany státu a EBRD došlo k oslabení postavení menšinových akcionářů (z předchozích 15,2 % na 3,7 % ke dni 7. července 2010).

2.4   OPATŘENÍ PODPORY NA RESTRUKTURALIZACI

| (54) | V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora. |
| --- | --- |

(54)

V konečném plánu restrukturalizace je uvedeno, že stávající podpora na záchranu bude prodloužena na celé období restrukturalizace a rozdělena mezi nově založenou banku, banku Citadele, a banku Parex. Kromě již poskytnuté podpory se plánuje určitá další státní podpora.

| (55) | Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0–100] milionů LVL (základní scénář) do [100–200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.

  Tabulka 6


  Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)

  Banka Citadele











  v milionech LVL |
| --- | --- |
| | 1.8.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 |
| Základní scénář | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |
| Optimistický scénář | 131 | 143 | — | — | — | — |
| Pesimistický scénář | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |

(55)

Plánovaná podpora likvidity ve formě státních vkladů do banky Citadele i do banky Parex nepřesáhne částku ve výši 1,5 miliardy LVL, která byla schválena jako maximální podpora na záchranu ve formě podpory likvidity poskytnuté bance Parex před rozdělením (21). Podle základního scénáře a pesimistického scénáře by státní vklady do banky Citadele měly být splaceny do roku 2012. Podle optimistického scénáře by měly být státní vklady splaceny v plné výši do roku 2011. Podle základního a pesimistického scénáře nebudou státní vklady do banky Parex na konci období restrukturalizace splaceny. Nesplacené částky jsou v rozmezí od [0–100] milionů LVL (základní scénář) do [100–200] milionů LVL (pesimistický scénář). V případě prodeje příjemců podpory nebo jejich aktiv může ke splacení dojít dříve. Nesplacené zůstatky v případě jednotlivých scénářů jsou uvedeny v tabulce 6.

Tabulka 6

Státní opatření na podporu likvidity (nesplacené zůstatky na konci roku)

Banka Citadele

v milionech LVL

1.8.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

Základní scénář

131

143

36

0

—

—

Optimistický scénář

131

143

—

—

—

—

Pesimistický scénář

131

143

36

0

—

—

Banka Parex

| v milionech LVL |
| --- |
| | 1.8.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Základní scénář | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [0–100] |
| Optimistický scénář | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | 0 |
| Pesimistický scénář | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [100–200] |

v milionech LVL

1.8.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Základní scénář

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[0–100]

Optimistický scénář

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

0

Pesimistický scénář

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[100–200]

| (56) | Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek – od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích. |
| --- | --- |

(56)

Protiplnění za likviditu bylo ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. října 2008 pro státní záruky za bankovní dluhy. Podle plánu restrukturalizace bude cena pro banku Citadele i pro banku Parex stanovena jako náklady na státní financování (22) s připočtením přirážky ve výši 50 základních bodů. Pro banku Citadele bude mimoto zaveden motivační poplatek – od dubna 2011 se bude poplatek každé čtvrtletí zvyšovat až o 15 základních bodů jako pobídka pro banku, aby zajistila své refinancování na trzích.

| (57) | Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.

  Tabulka 7


  Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků










  V % |
| --- | --- |
| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Náklady na podporu likvidity | 9,6 | 5,4 | 6,5 | 7,9 |
| Náklady na vklady zákazníků | (...) | (...) | (...) | (...) |

(57)

Odhadované náklady na státní podporu likvidity v porovnání s náklady na vklady zákazníků v bance Citadele jsou uvedeny v tabulce 7.

Tabulka 7

Náklady na státní vklady v bance Citadele v porovnání s náklady na vklady zákazníků

V %

2010

2011

2012

2013

Náklady na podporu likvidity

9,6

5,4

6,5

7,9

Náklady na vklady zákazníků

(...)

(...)

(...)

(...)

| (58) | Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky. |
| --- | --- |

(58)

Po rozdělení zůstanou stávající záruky pro poskytovatele syndikovaných úvěrů banky Parex, které byly schváleny v prvním a druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu, spolu se syndikovanými úvěry v bance Parex. Plán restrukturalizace předpokládá, že budou ukončeny do 31. prosince 2011, aniž by se od vlády požadovalo proplacení záruky.

| (59) | V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice. |
| --- | --- |

(59)

V březnu 2010 podepsala banka Parex s Evropskou investiční bankou (dále jen „EIB“) dohodu o poskytnutí úvěrové linky až do výše 100 milionů EUR, jež má být použita k poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům. Úvěrová linka má být převedena na banku Citadele. EIB za toto financování požaduje státní záruku po dobu, kdy banka Citadele nedosahuje stupně investice.

| (60) | Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR). |
| --- | --- |

(60)

Banka Citadele může s ohledem na nesplacené eurobondy s lhůtou splatnosti v květnu 2011 rovněž potřebovat další státní záruky nebo likviditu až do výše 88 milionů LVL (126 milionů EUR).

| (61) | Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu. |
| --- | --- |

(61)

Stanovení ceny za státní záruky je stejné, jak bylo schváleno v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu (23). Pokud jde o stanovení ceny případných dalších státních záruk obsažených v plánu restrukturalizace, tato cena bude vztažena k stávající státní záruce (1,048 %) s připočtením zvyšující se přirážky ve výši 12,5 základního bodu, která bude zavedena a která se na konci každého čtvrtletí zvýší o 12,5 základního bodu.

| (62) | Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex. |
| --- | --- |

(62)

Plán restrukturalizace předpokládá, že vlastní kapitál (kapitál „třídy 1“), který již byl vložen do banky Parex, zůstane během období záchrany v bance Parex.

| (63) | Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:






  a. | kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014; |
| --- | --- | --- |

(63)

Podle plánu restrukturalizace se od státu nebude požadovat žádný další kapitál kromě:

a.

kapitalizace ve výši 103 milionů LVL formou přeměny státních vkladů na vlastní kapitál v bance Citadele v době rozdělení. Protiplnění za tento kapitál by mělo být dosaženo prodejem banky Citadele, který se Lotyšsko zavázalo provést do konce roku 2014;

| b. | a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010–2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši [...] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši [...] %. |
| --- | --- |

b.

a kapitalizace formou přeměny některých státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex v letech 2010–2013 až do maximální výše 210,7 milionu LVL podle základního scénáře a 218,7 milionu LVL podle pesimistického scénáře. Banka Parex má podle předpokladů platit ze státních vkladů, které byly po rozdělení kapitalizovány, úrok ve výši [...] % ročně, a to až do 31. prosince 2013. Od roku 2014 budou kapitalizované státní vklady účtovány ve výkazu zisků a ztrát se sazbou ve výši [...] %.

| (64) | Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.

  Tabulka 8


  Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex















  v milionech LVL |
| --- | --- |
| | 31.7.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Základní scénář | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Optimistický scénář | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Pesimistický scénář | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |

(64)

Příslušné částky kapitálu „třídy 1“, které má stát poskytnout bance Parex podle jednotlivých scénářů, jsou uvedeny v tabulkách 8 a 9.

Tabulka 8

Odhadovaná kapitalizace státních vkladů v bance Parex

v milionech LVL

31.7.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Základní scénář

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Optimistický scénář

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Pesimistický scénář

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Tabulka 9

Odložené/kapitalizované úroky ministerstva financí v bance Parex

| v milionech LVL |
| --- |
| | 31.7.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Základní scénář | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Optimistický scénář | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Pesimistický scénář | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |

v milionech LVL

31.7.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Základní scénář

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Optimistický scénář

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Pesimistický scénář

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

| (65) | Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce [...] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě. |
| --- | --- |

(65)

Lotyšsko se zavázalo, že maximální celková částka kapitálu, která bude poskytnuta bance Parex, nesmí překročit 218,7 milionu LVL a že od konce [...] neposkytne bance Parex přímo či nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě.

| (66) | Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.

  Tabulka 10


  Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex








  v milionech LVL |
| --- | --- |
| | Základní scénář | Pesimistický scénář |
| Splacení jistiny státního vkladu | (...) | (...) |
| Splacení úroků ze státního vkladu | (...) | (...) |
| Celkem | (...) | (...) |

(66)

Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex je uvedeno v tabulce 10.

Tabulka 10

Předpokládané splacení jistiny státních vkladů a úroků bankou Parex

v milionech LVL

Základní scénář

Pesimistický scénář

Splacení jistiny státního vkladu

(...)

(...)

Splacení úroků ze státního vkladu

(...)

(...)

Celkem

(...)

(...)

| (67) | Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru [...] %, od února 2010 se zvýšila na [...] %. |
| --- | --- |

(67)

Podpora na záchranu ve formě podřízeného úvěru (kapitál „třídy 2“) bude převedena na banku Citadele. Protiplnění bylo ve druhém a třetím rozhodnutí o podpoře na záchranu (24) stanoveno na základě doporučení Evropské centrální banky ze dne 20. listopadu 2008 pro stanovení ceny rekapitalizačních nástrojů. Od prosince 2009 činila pevná úroková sazba u podřízeného úvěru [...] %, od února 2010 se zvýšila na [...] %.

| (68) | Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“. |
| --- | --- |

(68)

Při rozdělení nebo posléze stát neposkytl ani neposkytne bance Parex žádný kapitál „třídy 2“.

| (69) | Jak je popsáno v (27).–(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200–400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50–300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20–50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně [...] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší. |
| --- | --- |

(69)

Jak je popsáno v (27).–(32). bodě odůvodnění, určitá aktiva budou převedena z banky Parex do banky Citadele, která bude pokračovat v některých činnostech banky Parex, zatímco nesouvisející a nevýkonná aktiva zůstanou v bance Parex. Pokud jde o hodnotu aktiv, která zůstanou v bance Parex, konzervativní ocenění podle pesimistického scénáře dospělo ke ztrátám státu ve výši [200–400] milionů LVL a podle základního scénáře ve výši [50–300] milionů LVL. Ztráty budou podle pesimistického scénáře odpovídat přibližně [20–50] % účetní hodnoty aktiv (814 milionů LVL) a v případě základního scénáře přibližně [...] %. Pokud by se vzaly v úvahu údaje o rezervách, bylo by snížení nominální hodnoty aktiv ještě větší.

| (70) | Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.

  Tabulka 11


  Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex







  v milionech LVL |
| --- | --- |
| Základní scénář |
| Nesplacený státní vklad | [0–100] |
| Rekapitalizace ze strany státu | (...) |
| Celkem | [50–300] |
| Pesimistický scénář |
| Nesplacený státní vklad | [100–200] |
| Rekapitalizace ze strany státu | (...) |
| Celkem | [200–400] |

(70)

Příslušné odhady nesplacených závazků a ztraceného státního kapitálu po likvidaci aktiv v bance Parex jsou uvedeny v tabulce 11.

Tabulka 11

Nesplacené závazky a ztracený státní kapitál po likvidaci aktiv v bance Parex

v milionech LVL

Základní scénář

Nesplacený státní vklad

[0–100]

Rekapitalizace ze strany státu

(...)

Celkem

[50–300]

Pesimistický scénář

Nesplacený státní vklad

[100–200]

Rekapitalizace ze strany státu

(...)

Celkem

[200–400]

2.5   ZÁVAZKY LOTYŠSKA

| (71) | Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky. |
| --- | --- |

(71)

Aby mohla Komise považovat podporu na restrukturalizaci pro banku Citadele a banku Parex za slučitelnou s vnitřním trhem, předložilo Lotyšsko dne 3. září 2010„závazky pro Evropskou komisi“, dokument, který podepsalo Lotyšsko, banka Citadele a banka Parex a který obsahuje závazky, jež mají zajistit úplné provedení plánu restrukturalizace a omezení narušení hospodářské soutěže vyplývající z podpory na restrukturalizaci (dále jen „závazky“). Níže jsou popsány hlavní závazky.

2.5.1   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY CITADELE

| (72) | Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do [...], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do [...]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do [...]. |
| --- | --- |

(72)

Závazek týkající se odprodeje úvěrů v SNS. Banka Citadele odprodá úvěry v SNS nebo zařídí jejich odprodej do [...], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne banka Citadele kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje úvěrů v SNS nejpozději do [...]. Pokud banka Citadele neuzavře tuto smlouvu do stanoveného dne, udělí správci převodu výhradní pověření k prodeji úvěrů v SNS do [...].

| (73) | Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do [...], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do [...]:






  a) | Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo |
| --- | --- | --- |

(73)

Závazek týkající se odprodeje činnosti v oblasti správy majetku. Činnost v oblasti správy majetku bude jako fungující podnik odprodána do [...], a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za tímto účelem musí nejpozději do [...]:

a)

Lotyšsko nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje 100 % jeho podílů v bance Citadele, včetně činnosti v oblasti správy majetku, nebo

| b) | banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele. |
| --- | --- |

b)

banka Citadele nalézt kupujícího a uzavřít s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele.

Nebude-li činnost v oblasti správy majetku odprodána (a to spolu s bankou Citadele, či zvlášť) do [...], udělí banka Citadele správci převodu výhradní pověření k prodeji činnosti v oblasti správy majetku odděleně od zbytku banky Citadele do [...].

| (74) | Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit. |
| --- | --- |

(74)

Zachování životaschopnosti, prodejnosti a konkurenceschopnosti. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku zachovává banka Citadele hospodářskou životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost činnosti v oblasti správy majetku v souladu s osvědčenými obchodními postupy a pokud možno omezí co nejvíce riziko snížení schopnosti soutěžit.

| (75) | Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává. |
| --- | --- |

(75)

Povinnost týkající se oddělení majetku. Až do dokončení prodeje činnosti v oblasti správy majetku vede banka Citadele činnost v oblasti správy majetku odděleně od činností, které si ponechává, a zajistí, aby se klíčoví zaměstnanci v oblasti správy majetku nepodíleli na jakékoli jiné ponechané činnosti a naopak. Banka Citadele jmenuje správce odděleného majetku, který odpovídá za kontrolu řízení činnosti v oblasti správy majetku pod dohledem kontrolního správce. Správce odděleného majetku řídí činnost v oblasti správy majetku nezávisle a v jejím nejlepším zájmu, aby byla zajištěna trvající hospodářská životaschopnost, prodejnost a konkurenceschopnost a nezávislost na činnostech, které si banka Citadele ponechává.

| (76) | Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015. |
| --- | --- |

(76)

Závazek týkající se prodeje banky Citadele. Lotyšsko odprodá banku Citadele nebo zařídí její odprodej do 31. prosince 2015, a to kupujícímu a za prodejních podmínek schválených Komisí. Za účelem odprodeje nalezne Lotyšsko kupujícího a uzavře s ním závaznou konečnou smlouvu o prodeji a koupi týkající se prodeje banky Citadele nejpozději do 31. prosince 2014. Za účelem provedení tohoto závazku musí Lotyšsko prodat veškeré akcie, které v bance Citadele drží přímo či nepřímo (včetně prostřednictvím veřejných podniků). Pokud Lotyšsko neuzavře tuto smlouvu do 31. prosince 2014, udělí Lotyšsko správci převodu výhradní pověření k prodeji banky Citadele do 31. prosince 2015.

| (77) | Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:






  a) | hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a |
| --- | --- | --- |

(77)

Omezení týkající se nových úvěrů a vkladů v pobaltských zemích. Banka Citadele a její přidružené podniky omezí v Lotyšsku, Litvě a Estonsku:

a)

hrubé nové úvěry, pokud jde o objem a podíly na úvěrovém trhu, s ohledem na celkové úvěrové portfolio banky Citadele a AB „Citadele“ banka (25) a

| b) | zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu |
| --- | --- |

b)

zůstatky vkladů z hlediska objemu i podílu na trhu

na maximální povolené částky uvedené v tabulkách 12–17.

Lotyšský trh

Tabulka 12

Limity úvěrů v Lotyšsku

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL) | [28–40] | [115–165] | [120–175] | [130–190] | [145–210] | [160–230] |
| Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %) | [< 5] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 7] % | [< 7] % |
| Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL) | [0–4] | [9–13] | [9,5–14] | [10–15] | [11–17] | [12,5-18] |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hrubé nové úvěry v hlavních segmentech (v milionech LVL)

[28–40]

[115–165]

[120–175]

[130–190]

[145–210]

[160–230]

Podíl úvěrů v hlavních segmentech na trhu (bez úvěrů v SNS), pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Lotyšsku (v %)

[< 5] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 7] %

[< 7] %

Hrubé nové úvěry v segmentu správy soukromého kapitálu (26) (v milionech LVL)

[0–4]

[9–13]

[9,5–14]

[10–15]

[11–17]

[12,5-18]

Tabulka 13

Limity zůstatků vkladů v Lotyšsku

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL) | [550–790] | [600–860] | [660–950] | [720–1045] | [795–1150] | [875–1260] |
| Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %) | [< 7] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % |
| Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL) | [340–490] | [405–585] | [375–540] | [410–590] | [440–630] | [475–685] |
| Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %) | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Zůstatek vkladů v hlavních segmentech (bez vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu) (v milionech LVL)

[550–790]

[600–860]

[660–950]

[720–1045]

[795–1150]

[875–1260]

Podíl vkladů v hlavních segmentech na trhu (v %)

[< 7] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

Zůstatek vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (v milionech LVL)

[340–490]

[405–585]

[375–540]

[410–590]

[440–630]

[475–685]

Podíly vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu na trhu (v %)

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

Litevský trh

Tabulka 14

Limity úvěrů v Litvě

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrubé nové úvěry (v milionech LVL) | [19–27] | [36,5–53] | [40–58] | [44–63] | [48–70] | [53–76] |
| Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)

[19–27]

[36,5–53]

[40–58]

[44–63]

[48–70]

[53–76]

Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia k celkovým úvěrům v Litvě (v %)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

Tabulka 15

Limity celkových zůstatků vkladů v Litvě

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL) | [115–170] | [130–185] | [140–205] | [155–225] | [170–245] | [190–270] |
| Podíl na trhu (v %) | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 4] % | [< 4] % | [< 4] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)

[115–170]

[130–185]

[140–205]

[155–225]

[170–245]

[190–270]

Podíl na trhu (v %)

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 4] %

[< 4] %

[< 4] %

Estonský trh

Tabulka 16

Limity úvěrů v Estonsku

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrubé nové úvěry (v milionech LVL) | [3,2–4,6] | [7–10] | [7,6–11] | [8–12] | [9–13] | [10–14] |
| Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %) | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hrubé nové úvěry (v milionech LVL)

[3,2–4,6]

[7–10]

[7,6–11]

[8–12]

[9–13]

[10–14]

Podíl na trhu, pokud jde o podíl úvěrového portfolia na celkových úvěrech v Estonsku (v %)

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

Tabulka 17

Limity celkových zůstatků vkladů v Estonsku

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový zůstatek vkladů | [85–125] | [95–135] | [105–150] | [115–165] | [125–180] | [135–195] |
| Podíl na trhu (v %) | [< 1] % | [< 1,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkový zůstatek vkladů

[85–125]

[95–135]

[105–150]

[115–165]

[125–180]

[135–195]

Podíl na trhu (v %)

[< 1] %

[< 1,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

| (78) | Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.

  Tabulka 18


  Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL) | [47–69] | [50–75] | [60–85] | [65–90] | [70–100] | [80–110] |
| Podíl na trhu (v %) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

(78)

Limity vkladů u německé a švédské pobočky. Banka Citadele omezí zůstatky vkladů v německé a švédské pobočce z hlediska objemu i příslušných podílů na trhu na maximální povolené částky, které jsou uvedeny v tabulkách 18 a 19.

Tabulka 18

Limity celkových zůstatků vkladů v německé pobočce

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)

[47–69]

[50–75]

[60–85]

[65–90]

[70–100]

[80–110]

Podíl na trhu (v %)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

Tabulka 19

Limity celkových zůstatků vkladů ve švédské pobočce

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL) | [35–50] | [40–55] | [40–60] | [45–70] | [50–75] | [55–80] |
| Podíl na trhu (v %) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Celkový zůstatek vkladů (v milionech LVL)

[35–50]

[40–55]

[40–60]

[45–70]

[50–75]

[55–80]

Podíl na trhu (v %)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

| (79) | Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček. |
| --- | --- |

(79)

Nezvyšování počtu poboček: Banka Citadele nezvýší celkový počet poboček. To však bance Citadele nebrání v přemístění některých jejích poboček.

| (80) | Závazky uvedené v (77).–(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do [...]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit. |
| --- | --- |

(80)

Závazky uvedené v (77).–(79). bodě odůvodnění platí do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele, přinejmenším však do [...]. Bude-li činnost v oblasti správy majetku prodána odděleně od zbytku banky Citadele, po dokončení samostatného prodeje činnosti v oblasti správy majetku přestanou limity týkající se úvěrů a vkladů v oblasti správy soukromého kapitálu (součást činnosti v oblasti správy majetku) uvedené v (77). bodě odůvodnění platit.

| (81) | Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100–200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([...] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele. |
| --- | --- |

(81)

Protiplnění za opatření na záchranu aktiv: Banka Citadele poskytne Lotyšsku protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát Lotyšska podle pesimistického scénáře, což je součet opatření na podporu likvidity provedených Lotyšskem, která nebudou pravděpodobně na konci realizace aktiv splacena ([100–200] milionů LVL), a odhadovaného celkového kapitálu, který bude bance Parex poskytnut ode dne převodu ([...] milionů LVL). Protiplnění má podobu nákladů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého příjmu. Toto protiplnění by mělo být uhrazeno každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele na samostatném základě nižší než 12 % a poměr kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny není nižší než 8 %, pokud příslušná částka nevede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí až do dokončení prodeje banky Citadele.

| (82) | Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí. |
| --- | --- |

(82)

Zákaz nabývat podniky. Až do úplného splacení podpory na restrukturalizaci ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele se banka Citadele zdrží nabývání finančních i nefinančních institucí.

| (83) | Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce. |
| --- | --- |

(83)

Žádné nové úvěry v SNS. Až do dokončení prodeje úvěrů v SNS neposkytne banka Citadele žádné nové úvěry zákazníkům ze zemí SNS ani zákazníkům, jejichž koneční příjemci pocházejí ze zemí SNS. Banka Citadele a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu. Banka Citadele ukončí poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování či zvýšení pravděpodobnosti, že bance Citadele nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 2 % úvěrového portfolia v předchozím roce.

2.5.2   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PAREX

| (84) | Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej. |
| --- | --- |

(84)

Žádné nové činnosti. Banka Parex a její přidružené podniky se nepodílejí na žádných nových činnostech, které nejsou nezbytné k plnění jejího hlavního úkolu, kterým je správa aktiv a posléze jejich prodej.

| (85) | Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:






  a) | poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví; |
| --- | --- | --- |

(85)

Banka Parex a její přidružené podniky ukončí:

a)

poskytování nových úvěrů korporátním nebo soukromým zákazníkům, včetně leasingových úvěrů. Banka Parex a její přidružené podniky mohou vyplatit finanční prostředky pouze v případě, byla-li oficiální úvěrová smlouva podepsána před datem převodu nebo pokud neexistují žádné nové finanční prostředky a úvěr je poskytnut na restrukturalizaci dluhu souvisejícího s aktivy pro restrukturalizaci. Banka Parex bude moci poskytovat svým přidruženým podnikům nové úvěry za účelem správy zajištění, která byla převzata do vlastnictví;

| b) | poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce; |
| --- | --- |

b)

poskytování dalších zálohových plateb na základě stávajících úvěrů vyjma případů, kdy je to nezbytné k zachování nebo zvýšení pravděpodobnosti, že bance Parex nebo jejím přidruženým podnikům budou uhrazeny nesplacené úvěry, a je-li další zálohová platba nutná k financování oprav a úprav, které jsou nezbytné k zajištění strukturální celistvosti zajištěného majetku. Tyto zálohové platby jsou mimoto omezeny na nejvýše 5 % úvěrového portfolia v předchozím roce;

| c) | přijímání nových vkladů od veřejnosti. |
| --- | --- |

c)

přijímání nových vkladů od veřejnosti.

| (86) | Banka Parex a její přidružené podniky do [...] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti. |
| --- | --- |

(86)

Banka Parex a její přidružené podniky do [...] postupně ukončí nebo odprodají veškeré leasingové činnosti.

| (87) | Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od [...]. |
| --- | --- |

(87)

Maximální celková částka kapitálu, který Lotyšsko poskytne v jakékoli formě přímo či nepřímo bance Parex, nepřesáhne 218,7 milionu LVL. Lotyšsko neposkytne bance Parex přímo ani nepřímo žádný další kapitál v jakékoli formě od [...].

2.5.3   OSTATNÍ ZÁVAZKY

| (88) | Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích. |
| --- | --- |

(88)

Zákaz vyplácení dividend a kupónů. Banka Citadele, banka Parex a jejich přidružené podniky nevyplatí investorům žádné dividendy ani kupóny ze stávajících kapitálových nástrojů (včetně prioritních akcií, akcií se zvláštním právem hlasování a nástrojů vyšší a nižší třídy 2) ani neuplatní případná práva na koupi ve vztahu k těmto nástrojům, neexistuje-li právní povinnost tak učinit. Tento závazek se však nevztahuje na kapitál, který Lotyšsko drží přímo či nepřímo, a kapitál, který banka Citadele a banka Parex drží ve svých přidružených podnicích.

| (89) | Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům. |
| --- | --- |

(89)

Zákaz uvádět státní podporu v reklamách. Banka Citadele a banka Parex nepoužívají poskytnutí státní podpory, státní vlastnictví ani případné konkurenční výhody vyplývající z podpory nebo vlastnictví k reklamním účelům.

| (90) | Závazky uvedené v (88).–(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele. |
| --- | --- |

(90)

Závazky uvedené v (88).–(89). bodě odůvodnění se vztahují na banku Citadele až do úplného splacení státní podpory ve formě opatření na podporu likvidity, která Lotyšsko provedlo ve prospěch banky Citadele, a dokončení prodeje banky Citadele.

| (91) | Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku. |
| --- | --- |

(91)

Oddělení banky Citadele a banky Parex: Banka Citadele a banka Parex budou z provozního hlediska zcela odděleny nejpozději do 1. srpna 2011, s výjimkou určitých činností v oblasti IT a řízení a správy úvěrů v SNS. Za posledně uvedenou službu bude poskytnuto protiplnění ve výši tržního poplatku.

| (92) | Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků. |
| --- | --- |

(92)

Správci. Je jmenován kontrolní správce, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.

| (93) | Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků. |
| --- | --- |

(93)

Pokud Lotyšsko nebo případně banka Citadele nebudou mít jeden měsíc před uplynutím lhůt uvedených v (72)., (73). a (76). bodě odůvodnění uzavřenu závaznou smlouvu o prodeji a koupi, je jmenován správce převodu, který plní funkce uvedené v oddíle F závazků.

| (94) | Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů. |
| --- | --- |

(94)

Správci působí nezávisle na bance Citadele, bance Parex a Lotyšsku, mají potřebné kvalifikace k výkonu svého pověření a nejsou ani nebudou v situaci střetu zájmů.

| (95) | Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti. |
| --- | --- |

(95)

Komise může podle svého uvážení navrhované správce jmenovat či odmítnout a navrhované pověření schválit s výhradou případných změn, které považuje za nezbytné, aby mohli správci plnit své povinnosti.

| (96) | Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích. |
| --- | --- |

(96)

Správce (správci) se ujmou stanovených povinností k zajištění dodržování závazků. Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost správce, Lotyšska, banky Citadele nebo banky Parex vydat správci příkazy nebo pokyny v zájmu zajištění dodržování podmínek a povinností uvedených v tomto rozhodnutí a v závazcích.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (97) | Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory. |
| --- | --- |

(97)

Komise v tomto případě zahájila formální vyšetřovací řízení s ohledem na původní plán restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, jelikož měla mimo jiné pochybnosti, zda je původní plán restrukturalizace přiměřený k zajištění obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky bez další státní podpory.

| (98) | Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily. |
| --- | --- |

(98)

Konkrétně nebylo jasné, jak a kdy začne banka Parex opět plnit příslušné požadavky stanovené v právních předpisech. Původní plán se přiměřeně nezabýval ani rizikovými faktory (včetně expozice vůči dlužníkům mimo OECD), jež byly zjištěny ve zprávě o hloubkové kontrole, která byla předložena spolu s plánem restrukturalizace. Mimoto se zdálo, že původní plán vychází z poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o budoucí provozní podmínky. Komise měla pochybnosti, jak bude banka schopna zvládnout zrušení omezení týkajících se výběru vkladů. Bez ohledu na omezení likvidity se zdálo, že původní plán vychází z obchodní strategie založené na rozšíření všech úvěrových segmentů a nezajišťuje ukončení nebo významné omezení rizikovějších činností, jako je poskytování úvěrů jednotlivým zákazníkům v zemích SNS s vysokým čistým jměním. Pokud jde o tehdy předpokládané zvýšení objemů vkladů a rozšíření činnosti v oblasti získávání vkladů, existovaly pochybnosti, zda je plán reálný a efektivní z hlediska nákladů. Lotyšské orgány mimoto v této fázi neposkytly výsledky zátěžového testu. V rozhodnutí o zahájení řízení proto Komise lotyšské orgány vyzvala, aby celkovou navrhovanou obchodní strategii pro banku Parex přehodnotily.

| (99) | Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(99)

Plán předpokládal strategii založenou na rozšíření činnosti, která (jak se zdálo) vycházela především z agresivní cenové a marketingové politiky s cílem získat zpět ztracené podíly na trhu pomocí konkurenční výhody, kterou banka získala v důsledku státní podpory. Tato strategie však neobsahovala přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.

| (100) | Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky. |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o otázku sdílení nákladů/vlastního příspěvku, původní plán neposkytoval jednoznačné informace o celé částce požadované státní podpory a o vlastním příspěvku banky Parex. Komise měla pochybnosti, zda byl původní plán zaměřen tak, aby byla podpora omezena na minimum. Podle všech scénářů zůstala banka i po skončení období restrukturalizace závislá na likvidních facilitách státu nebo státních zárukách. V této souvislosti musela Komise rovněž prověřit, do jaké míry by bylo možno potřeby banky Parex v oblasti financování snížit větším zaměřením se na hlavní činnosti a celkovým dalším zmenšením velikosti banky.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (101) | Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(101)

Ve stanovených lhůtách nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.

5.   PŘIPOMÍNKY LOTYŠSKA

| (102) | V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010. |
| --- | --- |

(102)

V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložily lotyšské orgány revidovaný plán restrukturalizace ze dne 4. září 2009, v němž se snažily odstranit řadu pochybností, které Komise uvedla, a to změnou strategie restrukturalizace banky Parex. Obsah plánu je popsán v oddíle 3.2. Po konečném rozhodnutí o rozdělení banky Parex byl však tento plán nahrazen konečným plánem restrukturalizace, jenž byl předložen dne 7. července 2010.

6.   OSTATNÍ PŘIPOMÍNKY

| (103) | Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém. |
| --- | --- |

(103)

Po uplynutí stanovené lhůty obdržela Komise dopisy od bývalých většinových akcionářů banky Parex ze dne 15. června a 13. července 2010. Komise dále obdržela dopisy členů lotyšského parlamentu ze dne 22. června a 1. července 2010. Hlavní otázka, která byla nadnesena v dopisech ze dne 15. června a 13. července 2010, se týkala volby mezi scénářem restrukturalizace banky, který zahrnuje vyčlenění „dobrých“ aktiv a vyčlenění „špatných“ aktiv. Dopisy ze dne 22. června a 1. července se týkaly důsledků, jež mohou mít zvolená strategie pro banku Parex a probíhající legislativní iniciativy s ohledem na lotyšský právní systém.

| (104) | Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci. |
| --- | --- |

(104)

Komise podotýká, že bylo-li to vhodné, vzala při posuzování konečného plánu restrukturalizace v úvahu záležitosti uvedené v těchto dopisech, pokud byly relevantní a daná záležitost spadala do její pravomoci.

7.   POSOUZENÍ

7.1   Existence podpory

| (105) | Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(105)

Komise musí posoudit, zda dotyčná opatření představují státní podporu. V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (106) | Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele. |
| --- | --- |

(106)

Komise podotýká, že pokud jde o záchranná opatření ve formě záruky, podpory likvidity a rekapitalizace, která byla provedena ve prospěch banky Parex a která jsou po rozdělení banky Parex zachována během fáze restrukturalizace, v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu (27) již zjistila, že tato opatření představují státní podporu. Komise nemá důvod měnit své předchozí hodnocení v tomto ohledu. Jelikož tato opatření zvýhodňují významnou část ekonomické činnosti, kterou předtím vykonávala banka Parex a v níž nyní pokračuje banka Citadele, představují státní podporu rovněž pro banku Citadele.

| (107) | Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek. |
| --- | --- |

(107)

Co se týká opatření podpory popsaných v (63). a (69). bodě odůvodnění, Lotyšsko je provádí za účelem restrukturalizace banky Parex, která se podílela a částečně se i nadále podílí na přeshraničních a mezinárodních činnostech. Rovněž banka Citadele, která přebírá ekonomické činnosti banky Parex, působí a bude působit na trzích, které jsou otevřené mezinárodní hospodářské soutěži. Jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků proto ovlivní hospodářskou soutěž v bankovním sektoru a má dopad na obchod uvnitř Unie. Dotyčná opatření jsou mimoto selektivní, jelikož přinášejí prospěch výhradně bance Citadele a bance Parex, a jsou financována ze státních prostředků. V současné finanční krizi a s ohledem na finanční potíže banky Parex by žádný investor v tržním hospodářství neprovedl tato opatření za srovnatelných podmínek.

| (108) | Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o opatření týkající se kapitalizace, usuzuje se, že investor v tržním hospodářství očekává návratnost, která je úměrná vnímanému riziku posuzované investice. To platí zejména pro banku Citadele, která není v současnosti ohodnocena a vznikla v rámci restrukturalizace z banky v potížích.

| (109) | Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu. |
| --- | --- |

(109)

Usuzuje se, že převod aktiv z banky Parex na banku Citadele provedený na základě scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv (viz (69). bod odůvodnění) je opatřením na záchranu aktiv, jelikož nově založená banka (banka Citadele) je zbavena zátěže v podobě možných ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv, která jsou ponechána v bance Parex. Tato záchrana bance Citadele umožní zamezit následnému vyčerpání kapitálu. Dotyčné opatření proto poskytuje bance Citadele výhodu.

| (110) | Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do [...] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100–200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného [...] období případně splacen (viz tabulka 11). |
| --- | --- |

(110)

Opatření na záchranu aktiv je financováno ze státních prostředků, jelikož podle konečného plánu restrukturalizace poskytne Lotyšsko bance Parex do [...] kapitál až do výše 218,7 milionu LVL, jenž spolu s nevyplacenými vklady ve výši [100–200] milionů LVL nebude na konci předpokládaného [...] období případně splacen (viz tabulka 11).

| (111) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že další rekapitalizace v době rozdělení ve formě vkladu kapitálu do banky Citadele ve výši 103 milionů LVL a přeměna státních vkladů a úroků z těchto vkladů v bance Parex při rozdělení a posléze (viz (63). bod odůvodnění) a opatření na záchranu aktiv (viz (69). bod odůvodnění) rovněž představují státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU.

7.2   SLUČITELNOST PODPORY

7.2.1   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

| (112) | Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě. |
| --- | --- |

(112)

Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU může Komise prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise se domnívá, že vzhledem k systémovému významu banky Parex lze v tomto případě použít čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a že by oznámená opatření podpory měla být posouzena na tomto základě.

| (113) | Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích. |
| --- | --- |

(113)

Na základě tří sdělení (28) přijatých v souvislosti se stávající finanční krizí, která byla platná v době přijetí rozhodnutí, byla v rozhodnutí o zahájení řízení tato věc předběžně posouzena v souladu se zásadami uvedenými v pokynech pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (29), přičemž se přihlíželo k zvláštním charakteristikám krize na finančních trzích.

| (114) | Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(114)

Ačkoliv se v rozhodnutí o zahájení řízení odkazovalo na pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Komise v 49. bodě sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) (30) objasnila, že veškeré podpory týkající se finančních institucí oznámené Komisi před 31. prosincem 2010 budou místo pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích posouzeny jako podpora na restrukturalizaci bank podle sdělení o restrukturalizaci.

| (115) | Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“). |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o opatření na záchranu aktiv, toto opatření by mělo být posouzeno na základě sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (31) (dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“).

| (116) | V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky. |
| --- | --- |

(116)

V rámci prvního rozhodnutí o podpoře na záchranu (jak bylo později potvrzeno mimo jiné v rozhodnutí o zahájení řízení) již bylo zjištěno, že banka Parex je institucí v obtížích, a je tudíž nutná důkladná restrukturalizace banky.

7.2.2   SOULAD OPATŘENÍ SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH

| (117) | Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv. |
| --- | --- |

(117)

Jak již bylo uvedeno v (109)., (108). a, bodě odůvodnění, transakci týkající se převodu aktiv z banky Parex do banky Citadele lze pokládat za opatření na záchranu aktiv. Stát převezme značnou část ztrát plynoucích z nesouvisejících a nevýkonných aktiv.

| (118) | Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(118)

Zvláštní podmínky vztahující se na opatření na záchranu aktiv jsou stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech. Podle oddílu 5.2 uvedeného sdělení by opatření na záchranu aktiv mělo zajistit úplnou transparentnost ex-ante a sdílení nákladů, následované řádným oceněním způsobilých aktiv, a přiměřené protiplnění poskytnuté státu, aby opatření na záchranu aktiv zajistilo odpovědnost akcionářů a nenarušovalo nepřiměřeně hospodářskou soutěž.

| (119) | Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do [...]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv. |
| --- | --- |

(119)

Pokud se tento případ odchyluje od podobných transakcí (32), činí tak pozitivním způsobem, jelikož Lotyšsko nepokryje všechny ztráty plynoucí ze znehodnoceného portfolia. Pokrytí ztrát je místo toho zajištěno pouze do určité maximální částky a v rozsahu, který je nezbytný k tomu, aby banka Parex splňovala kapitálové požadavky do [...]. Podle scénářů týkajících se rozdělení aktiv, kdy je zvolena metoda vyčlenění „dobrých“ aktiv jako v daném případě, nesou zátěž v podobě ztrát z nesouvisejících a nevýkonných aktiv částečně rovněž bývalí většinoví akcionáři a původní menšinoví akcionáři. Tato metoda je z hlediska státní podpory hodnocena kladně, jelikož do jisté míry omezuje nutnost plnohodnotného ocenění rozsahu znehodnocení aktiv.

| (120) | Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).–(111). bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(120)

Podle sdělení o znehodnocených aktivech je nutno posoudit přiměřenost převodní ceny a protiplnění. V daném případě je zřejmé, že účetní hodnota aktiv, která zůstanou v bance Parex, je vyšší než jejich tržní hodnota, a představuje proto státní podporu pro banku Citadele, jak již bylo uvedeno v (109).–(111). bodě odůvodnění.

| (121) | Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání. |
| --- | --- |

(121)

Podle bodů 23 a 41 sdělení o znehodnocených aktivech by převodní cena u opatření spočívajících v nákupu aktiv měla vycházet z jejich dlouhodobé ekonomické hodnoty. Podle scénáře zahrnujícího vyčlenění „dobrých“ aktiv by proto „dobrá banka“ měla v zásadě pokrýt rozdíl mezi převodní hodnotou a reálnou ekonomickou hodnotou. Není-li to možné, aby se předešlo technické platební neschopnosti, je nutno tento rozdíl získat zpět, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání.

| (122) | V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily [...] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou. |
| --- | --- |

(122)

V daném případě (a jak již bylo objasněno v (69). bodě odůvodnění) by konzervativní přístup založený na pesimistickém scénáři znamenal pro stát ztráty ve výši [od 100 do 400] milionů LVL; v případě základního scénáře by ztráty státu činily [...] milionů LVL. Vzhledem ke skutečnosti, že většina úvěrů je zajištěna, nejeví se tato ocenění dlouhodobé ekonomické hodnoty aktiv ve finančních výhledech jako příliš optimistická. Pokud by banka Citadele byla s to plně pokrýt tyto ztráty, odpovídalo by opatření převodu aktiv s reálnou ekonomickou hodnotou.

| (123) | Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění. |
| --- | --- |

(123)

Podle oddílu 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech se Komise domnívá, že by banka Citadele měla za záchranu kapitálu, jíž bylo dosaženo opatřeními na záchranu znehodnocených aktiv, poskytnout odpovídající protiplnění.

| (124) | Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže). |
| --- | --- |

(124)

Cíl požadavku na protiplnění (případně včetně zpětného získání) je dvojí: zajistit sdílení nákladů a rovné podmínky (tj. omezit na minimum narušení hospodářské soutěže).

| (125) | Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění. |
| --- | --- |

(125)

Na základě odhadovaného dopadu záchrany aktiv a předpokládaného čistého příjmu (viz tabulky 3 a 4) zastává Komise názor, že banka Citadele nebude schopna v době, kdy bude obnovovat svou životaschopnost, poskytnout za záchranu aktiv požadované protiplnění (včetně zpětného získání). Předpokládaný čistý příjem by však měl umožnit, aby byla po návratu k ziskovosti a dosažení přiměřené kapitálové základny vyplacena přinejmenším část protiplnění.

| (126) | Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([...] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z [...]. |
| --- | --- |

(126)

Komise proto vítá závazek, který poskytlo Lotyšsko a podle něhož banka Citadele poskytne státu protiplnění za záchranu aktiv až do výše odhadovaných ztrát podle pesimistického scénáře, což je částka státních vkladů, o něž stát přijde na konci likvidace aktiv ([od 100 do 200] milionů LVL), a státních rekapitalizačních opatření ([...] milionů LVL). Poskytnutí protiplnění bude mít podobu výdajů ve výkazu zisků a ztrát, tj. před stanovením ročního čistého hospodářského výsledku, a protiplnění by mělo být poskytnuto za každý rok, během něhož není poměr kapitálové přiměřenosti banky Citadele nižší než 12 %, a to do výše, která nepovede k vykázání ztráty banky Citadele v příslušném roce. Tento závazek platí do dokončení prodeje banky Citadele (viz (81). bod odůvodnění). Komise se celkově domnívá, že tento mechanismus zajišťuje pokud možno příspěvek banky Citadele k nákladům vyplývajícím z [...].

| (127) | Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši. |
| --- | --- |

(127)

Jelikož protiplnění a zpětné získání nedosahují úrovně, která je stanovena ve sdělení o znehodnocených aktivech, je podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zapotřebí rozsáhlá restrukturalizace. Tato restrukturalizace musí zahrnovat zejména významné omezení velikosti banky v problémech jako kompenzaci za skutečnost, že banka Citadele nenese ztráty v plné výši a neposkytuje přiměřené protiplnění v plné výši.

| (128) | Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body). |
| --- | --- |

(128)

Aby bylo možno vyvodit závěr, zda je restrukturalizace dostatečná, je nutno ji posoudit na základě cílů protiplnění a zpětného získání, tj. sdílení nákladů a omezení narušení hospodářské soutěže. Je nutno zejména zjistit, zda bylo dostatečného sdílení nákladů dosaženo jinými prostředky a zda je narušení hospodářské soutěže omezeno, a to ověřením tržního postavení a velikosti banky Citadele. Toto posouzení musí vzít v úvahu ostatní opatření podpory provedená ve prospěch banky Parex a banky Citadele a je zohledněno v části tohoto rozhodnutí, která analyzuje soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci (viz (144). bod odůvodnění a další body).

| (129) | Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech. |
| --- | --- |

(129)

Po rozdělení bude banka Parex samostatná a z organizačního hlediska nezávislá na bance Citadele, jak požaduje oddíl 5.6 sdělení o znehodnocených aktivech.

| (130) | Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. |
| --- | --- |

(130)

Komise se závěrem domnívá, že daný případ je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.

7.2.3.   SLUČITELNOST PODLE SDĚLENÍ O RESTRUKTURALIZACI

| (131) | Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:






  i) | vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky; |
| --- | --- | --- |

(131)

Ve sdělení o restrukturalizaci jsou stanovena pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v současné krizi. Aby byla restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, musí:

i)

vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky;

| ii) | zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů); |
| --- | --- |

ii)

zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce podpory (sdílení nákladů);

| iii) | obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

iii)

obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.

| (132) | V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví. |
| --- | --- |

(132)

V oddíle 2 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit ucelený, komplexní a podrobný plán restrukturalizace. Mělo by z něj být patrné, jak banka co nejdříve obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Plán restrukturalizace by měl uvádět příčiny obtíží banky a vlastní slabé stránky banky a nastínit, jak navrhovaná restrukturalizační opatření problémy banky napraví.

| (133) | V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).–(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(133)

V souladu s požadavky uvedenými v bodě 11 sdělení o restrukturalizaci je konečný plán restrukturalizace, který předložilo Lotyšsko, ucelený, komplexní a podrobný. Poskytuje podrobné informace o obchodním modelu, základní předpoklady a výsledné finanční výhledy. V souladu s bodem 10 uvedeného sdělení plán rovněž uvádí příčiny obtíží, s nimiž se potýkala banka Parex, zejména volbu nepřiměřené obchodní strategie ze strany vedení a některá vysoce riziková rozhodnutí (viz oddíl 2.1 a (38).–(42). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Restrukturalizační činnosti uvedené v konečném plánu se náležitě zabývají nedostatky banky. V konečném plánu restrukturalizace jsou takto rozptýleny obavy ohledně původně oznámeného plánu restrukturalizace, jež byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (134) | Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do [...] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). |
| --- | --- |

(134)

Pokud jde o zaměření obchodního modelu, jednu z hlavních obav uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení, banka Citadele se podle konečného plánu restrukturalizace opět zaměří na tradiční bankovní obchodní činnosti v Pobaltí. Banka Citadele se bude v souladu s tím soustředit na hlavní činnosti, přičemž se stáhne z oblastí, které zhoršily její finanční potíže. Kladně se hodnotí zejména skutečnost, že v bance Parex budou ponechány všechny leasingové úvěry v SNS (včetně dceřiných společností) a nesplácené úvěry v SNS. Pokud jde o splácené úvěry v SNS, ty jsou sice převedeny do banky Citadele, Lotyšsko se však zavázalo, že budou odprodány a v žádném případě nebudou poskytovány nové úvěry (viz (72). a (83). bod odůvodnění). Činnost v oblasti správy majetku bude do [...] odprodána buď odděleně od zbytku banky Citadele, nebo bude prodána s bankou Citadele, bude-li ke stanovenému dni nalezen investor pro celou banku (viz (73). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).

| (135) | Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). |
| --- | --- |

(135)

Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, nově založená banka Citadele bude mnohem menší, než byla banka Parex v období před krizí. Tato menší velikost je zapříčiněna zejména rozdělením a odprodeji, které budou provedeny. Agresivní rozšíření činnosti na úvěrových trzích a trzích vkladů, které se předpokládalo v původním plánu restrukturalizace, bylo v konečném plánu restrukturalizace konzervativně revidováno směrem dolů a bude omezeno, jak se Lotyšsko zavázalo (viz (77). a (78). bod odůvodnění tohoto rozhodnutí).

| (136) | Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů. |
| --- | --- |

(136)

Kladně se hodnotí změny stylu řízení (významní akcionáři a členové rad již byli nahrazeni), správa a řízení banky Citadele a posílené řízení rizik a kontroly v rámci banky. Banka Parex již snížila správní náklady o 39 %. Předpokládaný poměr mezi náklady a příjmy banky Citadele se v roce 2014 sníží na [35 až 55] %, a to především v důsledku optimalizace sítě poboček a osobních nákladů.

| (137) | Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů. |
| --- | --- |

(137)

Podle požadavků stanovených v bodech 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci by měl konečný plán restrukturalizace rovněž prokázat, jak banka co nejdříve obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez další státní podpory. Banka by měla zejména dosáhnout přiměřené návratnosti vlastního kapitálu a být schopna pokrýt veškeré své náklady na běžné činnosti a dodržovat požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů.

| (138) | Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006–2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010). |
| --- | --- |

(138)

Plán restrukturalizace poskytuje za prvé podrobné finanční údaje a výhledy pro období 2006–2015, podává informace o příjmech, nákladech, znehodnocených aktivech, ziscích a kapitálové pozici banky. Komise se domnívá, že poskytnuté výhledy podle základního scénáře vycházejí z přiměřených základních makroekonomických předpokladů (jsou méně optimistické než odhady uvedené v hospodářské prognóze Evropské komise z jara 2010).

| (139) | Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné. |
| --- | --- |

(139)

Banka Citadele má podle očekávání v roce 2011 opět docílit zisku a v období restrukturalizace má trvale zlepšovat své každoroční výsledky. Předpokládá se, že v roce 2014 dosáhne ROE úrovně [mezi 18 a 28] %, což se jeví jako dostatečná úroveň protiplnění za běžných tržních podmínek v Lotyšsku. To by bylo srovnatelné s minulými hodnotami ROE ve výši 28 % v roce 2006 a 20 % v roce 2007. Poměry kapitálové přiměřenosti banky Citadele a poměry kapitálové přiměřenosti na úrovni skupiny jsou značně vyšší než minimální požadavky vyplývající z právních předpisů. Vzhledem k stabilnímu obchodnímu modelu banky a výsledkům banky Parex v minulosti, pokud jde o její hlavní činnosti, se Komise na základě poskytnutých informací domnívá, že předložené výhledy jsou reálné.

| (140) | Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí. |
| --- | --- |

(140)

Podle zátěžového testu, který provedla centrální banka (viz (45). bod odůvodnění), zastává Komise za druhé názor, že banka Citadele je s to čelit zátěžovému scénáři, aniž by potřebovala další podporu. Zátěžový scénář prokazuje, že banka plní kapitálové požadavky stanovené v právních předpisech. Z analýzy citlivosti použité v zátěžovém testu mimoto vyplývá, že by životaschopnost banky nemělo ohrozit podstatně změněné hospodářské prostředí.

| (141) | Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost. |
| --- | --- |

(141)

Za třetí, na banku Citadele se nebudou vztahovat omezení týkající se výběru vkladů a budou dodržovány všechny ostatní požadavky stanovené v právních předpisech. Pokud jde o omezení týkající se výběru vkladů, velká část hlavních vkladatelů souhlasila se zachováním vkladů v bance po určitou dobu po zrušení omezení. Tyto vklady byly převedeny do banky Citadele (jak je uvedeno v tabulce 2). Komise mimoto vítá navrhovaný model financování s nízkým rizikem, který je ve větší míře založen na dlouhodobějším financování, odstraňuje tudíž dříve existující rozdíl mezi závazky a aktivy s ohledem na splatnost.

| (142) | Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(142)

Plán rovněž stanoví, že banka Citadele i v případě pesimistického scénáře splatí státní opatření na podporu likvidity do 31. prosince 2012. Toto předpokládané splacení odstraňuje obavy uvedené v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, že banka bude i po období restrukturalizace nadále závislá na likviditě poskytnuté státem. Komise dále podotýká, že státní kapitál ve výši 103 milionů LVL, který byl do banky Citadele vložen ke dni rozdělení, bude „splacen“ v souladu se závazkem, který Lotyšsko přijalo s ohledem na prodej banky Citadele do 31. prosince 2014 (viz (76). bod odůvodnění).

| (143) | Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(143)

Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že nový obchodní model banky Citadele je životaschopný a udržitelný z dlouhodobého hlediska. Restrukturovaná banka bude proto schopna soutěžit na trhu na základě svých vlastních schopností v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů a její životaschopnost nebude ohrožena ani ve významně změněném prostředí. Komise proto zastává názor, že plán restrukturalizace banky Parex splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti.

| (144) | V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. |
| --- | --- |

(144)

V oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že by se banky a jejich akcionáři měli na restrukturalizaci podílet v maximální míře, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Tento požadavek znamená, že banky použijí k financování restrukturalizace své vlastní zdroje, získané například prodejem aktiv, zatímco akcionáři by měli pokud možno převzít ztráty banky. Pomoc na restrukturalizaci je podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.

| (145) | Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do [...]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů. |
| --- | --- |

(145)

Na rozdíl od původního plánu restrukturalizace, který byl předložen dne 11. května 2009, je konečný plán restrukturalizace jednoznačně zaměřený a upouští od strategie založené na rozšíření činnosti, která se pro banku Parex plánovala původně. Tento cílený přístup přispěl k omezení potřebné podpory. V této souvislosti se hodnotí kladně navrhované odprodeje a snížení bilanční sumy banky Citadele a rovněž uvedení banky Parex do [...]. Výnosy z prodeje aktiv budou financovat část restrukturalizačních nákladů a omezí potřebnou podporu. Komise zdůrazňuje, že lotyšské orgány poskytly podrobný časový plán pro plánované odprodeje a zavázaly se jmenovat kontrolního správce a rovněž správce převodu s cílem zajistit dodržení závazků. S ohledem na příspěvek k restrukturalizačním nákladům prostřednictvím vnitřních zdrojů vytvořených bankou Komise podotýká, že banka provádí rozsáhlá opatření za účelem snížení nákladů.

| (146) | Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(146)

Usuzuje se, že opatření, která již byla provedena, a opatření, k nimž se Lotyšsko zavázalo, zajistí, aby byly použity vlastní zdroje a aby se držitelé soukromého kapitálu v bance Parex přiměřeně podíleli na restrukturalizaci.

| (147) | Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([...]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu. |
| --- | --- |

(147)

Sdílení nákladů ze strany bývalých většinových akcionářů lze prokázat převzetím jejich veškerých podílů v bance Parex Lotyšskem za symbolickou cenu 2 LVL. Tito akcionáři byli zrušeni, a lze tudíž mít za to, že nesli důsledky neúspěchu banky Parex. Kromě odstranění bývalých většinových akcionářů došlo k významnému oslabení držby akcií menšinovými akcionáři v důsledku rekapitalizace banky ze strany státu a EBRD. Jejich vlastnický podíl se snížil z předchozí úrovně ve výši 15,2 % na 3,7 % v současnosti a tito akcionáři zůstanou po rozdělení v bance Parex ([...]). Tato opatření slouží jako cenný signál proti morálnímu hazardu.

| (148) | Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015–2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex [...], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali [...]. |
| --- | --- |

(148)

Podřízené úvěry poskytnuté původními akcionáři budou v bance Parex druhořadými závazky. Likvidace aktiv banky Parex podle základního scénáře nepředpokládá získání dostatečných výnosů, které by pokrývaly více než prioritní závazky banky. Jelikož podřízené úvěry mají splatnost v období 2015–2018 a stát podpoří pouze kapitál banky Parex [...], přičemž současně obdrží za státní vklady přiměřené protiplnění, je pravděpodobné, že držitelé podřízených dluhových nástrojů ponesou ztráty z kapitálu, který investovali [...].

| (149) | Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(149)

Vlastní příspěvek minulých držitelů kapitálu v bance se přiměřeně zabývá morálním hazardem. Plán restrukturalizace banky Parex proto zajišťuje dostatečné sdílení nákladů a vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Konečný plán restrukturalizace je proto v souladu s oddílem 3 sdělení o restrukturalizaci.

| (150) | Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování. |
| --- | --- |

(150)

Oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopný bankovní sektor. Tato opatření by měla mimoto zajistit, aby státní podpora nebyla použita k financování protisoutěžního chování.

| (151) | Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.

  Tabulka 20


  Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích









  Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí | Banka Citadele na konci období restrukturalizace,
  rok 2014
  (včetně postupného růstu) | Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace
  (včetně postupného růstu) | Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Po rozdělení: 44 %
  (celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);
  vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok [...]): [35–50] %
  (celková aktiva nižší o [1,6–2,3] miliardy EUR) | [40-55] % (sníženo o [1,9–23] miliardy EUR) | Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [< 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50–60] % | Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [< 13] % (snížení do roku 2015 na [< 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55–65] % |

(151)

Komise se domnívá, že balíček opatření obsažených v konečném plánu restrukturalizace představuje významné zlepšení oproti původnímu plánu restrukturalizace a odstraňuje pochybnosti ohledně této záležitosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k významným odprodejům a tržním omezením, jakož i zmenšení banky (viz tabulka 20) se Komise domnívá, že plán představuje přiměřený balíček opatření, který přispěje k zachování rovných podmínek a konkurenceschopných trhů. Původní strategie uvedená v oznámeném plánu, která byla založena na rozšíření činnosti a s ohledem na niž byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny vážné pochybnosti, se změnila a konečný plán restrukturalizace vychází z významného zmenšení velikosti banky, pokud jde o celkovou bilanční sumu i podíly na hlavních trzích.

Tabulka 20

Zmenšení velikosti banky Citadele a omezení její přítomnosti na hlavních trzích

Aktiva banky Citadele v porovnání s bankou Parex v období před krizí

Banka Citadele na konci období restrukturalizace,

rok 2014

(včetně postupného růstu)

Snížení podílu na hlavních úvěrových trzích na konci restrukturalizace

(včetně postupného růstu)

Snížení podílu na trzích vkladů (hlavní činnost a činnost v oblasti správy majetku) na konci restrukturalizace (včetně postupného růstu)

Po rozdělení: 44 %

(celková aktiva nižší o 1,9 miliardy EUR);

vezme-li se v úvahu odprodej úvěrů v SNS (rok [...]): [35–50] %

(celková aktiva nižší o [1,6–2,3] miliardy EUR)

[40-55] % (sníženo o [1,9–23] miliardy EUR)

Podíl na trhu před krizí ve výši 11,7 % oproti [< 7] % v roce 2014 (omezení): přítomnost na trhu nižší o [50–60] %

Podíl na trhu před krizí ve výši 20 % (33) oproti [< 13] % (snížení do roku 2015 na [< 10] %): přítomnost na trhu nižší o [55–65] %

| (152) | Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do [...] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34). |
| --- | --- |

(152)

Restrukturalizace banky zahrnuje podstatné omezení přítomnosti banky v hlavních segmentech trhu. Za prvé, v důsledku provedení restrukturalizačních opatření sníží banka Citadele svá celková aktiva přibližně o 60 % a její přítomnost na všech hlavních trzích se v porovnání s bankou Parex v období před krizí sníží o více než 50 %. Menší přítomnost banky na trhu a rovněž plánované odprodeje uvolní příslušné segmenty trhu pro konkurenty. Za druhé, jak již bylo zmíněno v oddíle 2.5, Lotyšsko prodá banku Citadele nejpozději do 31. prosince 2014, nebo bude banka prodána správcem převodu do 31. prosince 2015, a činnost v oblasti správy majetku bude prodána do [...] (buď v rámci banky Citadele, nebo zvlášť), čímž bude případně poškozeným konkurentům umožněno, aby se ucházeli o tyto podniky. Prodej lze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (34).

| (153) | Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4–7] % a na trhu vkladů ve výši [7–10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí. |
| --- | --- |

(153)

Opatření k omezení hospodářské soutěže se pokládají za přiměřená rovněž vzhledem k poměrně omezené absolutní velikosti banky během restrukturalizace (přibližně 2,2 miliardy EUR). Po restrukturalizaci zůstanou pouze hlavní činnosti. Nejdůležitější z těchto činností bude přítomnost banky Citadele v Lotyšsku, jehož trh je již nyní poměrně koncentrovaný a ovládaný řadou zahraničních bank (35). Omezený podíl banky Citadele na úvěrovém trhu ve výši přibližně [4–7] % a na trhu vkladů ve výši [7–10] % (viz (77). bod odůvodnění) lze pokládat za přiměřené omezení možného narušení hospodářské soutěže v porovnání s jejím podílem na úvěrovém trhu ve výši 12 % a na trhů vkladů ve výši přibližně 20 % v období před krizí.

| (154) | Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [< 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [< 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [< 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [< 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené. |
| --- | --- |

(154)

Přítomnost banky na ostatních zeměpisných trzích je omezená a bude omezená i nadále s cílem omezit možné narušení hospodářské soutěže tak, aby nebyly překročeny podíly na litevském úvěrovém trhu a na trhu vkladů ve výši [< 4] %, na estonském úvěrovém trhu ve výši [< 1,5] % a na estonském trhu vkladů ve výši [< 2,5] % a na švédském a německém trhu vkladů ve výši [< 0,5] % (viz (77). a (78). bod odůvodnění). Tyto limity umožní omezený růst na těchto trzích vzhledem k nutnosti, aby banka diverzifikovala své zdroje financování. Stávající makroekonomická situace v Lotyšsku ztěžuje přilákání vnějšího financování. Vklady lotyšských rezidentů jsou podstatně nižší než celé úvěrové portfolio v tomto členském státě. Hlavní konkurenti banky dostávají finanční prostředky od svých mateřských společností, které jsou usazeny v zahraničí. Uznává se proto, že si banka Citadele musí zachovat určitou finanční základnu v zahraničí (jedna pobočka ve Švédsku a jedna v Německu) za účelem diverzifikace své finanční základny. Vzhledem k malé přítomnosti banky na těchto trzích a potřebě diverzifikovaných zdrojů financování v zájmu životaschopnosti banky se Komise domnívá, že dohodnuté limity na těchto trzích jsou přiměřené.

| (155) | Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček. |
| --- | --- |

(155)

Komise vítá rovněž zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům, což bance Citadele zabrání v tom, aby podporu použila k protisoutěžnímu tržnímu chování, a zákaz nabývání podniků, který zajišťuje, že státní podpora nebude použita k převzetí konkurentů. Banka Citadele mimoto nezvýší počet svých poboček.

| (156) | Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně [...] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji. |
| --- | --- |

(156)

Po rozdělení bude banka Parex a její dceřiné společnosti účinně [...] po dobu své existence, která má podle předpokladů činit osm let. Toto období se považuje za přiměřené, aby bylo možno dokončit postupy zpětného získání a prodeje aktiv, přičemž se zamezí nucenému prodeji.

| (157) | Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do [...] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti. |
| --- | --- |

(157)

Ačkoliv si banka Parex ponechá svou bankovní licenci, nebude moci ona ani její dceřiné společnosti vykonávat nové činnosti vyjma těch, které jsou nezbytné ke správě a prodeji přidělených aktiv. Banka Parex zejména ukončí poskytování nových úvěrů a přijímání vkladů od veřejnosti (viz (84). a (85). bod odůvodnění). Mimoto do [...] postupně ukončí nebo prodá své leasingové činnosti.

| (158) | Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([...]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(158)

Lotyšsko se zavázalo, že striktně omezí další kapitál z hlediska času ([...]) a rozsahu (až do 218,7 milionů LVL) (viz (87). bod odůvodnění).

| (159) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum [...], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(159)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že podpora pro banku Parex (po rozdělení) je omezena na nezbytné minimum [...], a je proto zamezeno nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

| (160) | V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání. |
| --- | --- |

(160)

V souladu s tím jsou rozsah a povaha opatření, zejména významné zmenšení velikosti a omezení přítomnosti na trhu spolu s prodejem v přiměřeném časovém rámci, který se navrhuje s ohledem na banku Citadele a banku Parex, dostačující a přiměřené k tomu, aby se zamezilo nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Hloubka restrukturalizace spolu s prodejem banky Citadele mimoto postačují ke kompenzaci případného narušení hospodářské soutěže, které může vyplývat z možného nepřiměřeného plnění a zpětného získání.

| (161) | V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(161)

V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci je stanoven požadavek, že v zájmu ověření, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou nezbytné pravidelné podrobné zprávy členského státu. Lotyšské orgány se v souladu s tím zavázaly, že budou Komisi takovéto zprávy o bance Citadele i bance Parex předkládat co šest měsíců počínaje dnem vydání tohoto rozhodnutí.

| (162) | Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi. |
| --- | --- |

(162)

Lotyšsko se zavázalo, že jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat dodržování závazků a předkládat zprávy Komisi.

| (163) | Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(163)

Komise má za to, že plán restrukturalizace banky Parex, který je popsán v oddíle 2 tohoto rozhodnutí, je slučitelný s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a splňuje požadavky uvedené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.

| (164) | Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině, |
| --- | --- |

(164)

Lotyšsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

S ohledem na plán restrukturalizace a závazky, které přijala Lotyšská republika, se podpora na restrukturalizaci, kterou Lotyšsko poskytne podnikům AS Parex banka a AS Citadele banka, pokládá za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Lotyšské republice.

V Bruselu dne 15. září 2010.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 239, 6.10.2009, s. 11.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 24. listopadu 2008 ve věci NN 68/08 Public Support Measures to JSC Parex Banka, Úř. věst. C 147, 27.6.2009, s. 1.

2

(3)  Rozhodnutí Komise ze dne 11. února 2009 ve věci NN 3/09 Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka, Úř. věst. C 147, 27.6.2009, s. 2.

3

(4)  Rozhodnutí Komise ze dne 11. května 2009 ve věci N 189/09 Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka, Úř. věst. C 176, 29.7.2007, s. 3.

4

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2009 ve věci C 26/09 (ex N 289/09) – Podpora na restrukturalizaci pro podnik JSC Parex Banka, Úř. věst. C 239, 6.10.2009, s. 11.

5

(6)  Podle Asociace lotyšských obchodních bank (pořadí založeno na údajích z roku 2009) patří k předním bankám v Lotyšsku, pokud jde o podíly na trhu: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka (údaje nebyly poskytnuty); 4. lotyšská pobočka Nordea Bank Finland 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Lotyšská hypoteční a pozemková banka 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 %. (Podle Lotyšské bankovní asociace neposkytla banka Parex žádné údaje. Její pořadí vychází z údajů z roku 2009).

6

(7)  Po rekapitalizaci, která byla schválena jako podpora na záchranu, zvýšilo Lotyšsko dále svůj podíl v bance Parex na přibližně 95 %.

7

(8)  Ke dni 28. února 2010 drželo Lotyšsko prostřednictvím privatizační agentury 76,63 % splaceného kapitálu se 71,74 % hlasovacích práv.

8

(9)  Na úrovni skupiny znamená na úrovni skupiny společností banky Parex, která se skládá z mateřské společnosti, banky Parex, a jejích dceřiných společností.

9

(10)  Viz první, druhé a třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu.

10

(11)  V rozhodnutí o zahájení řízení se podobně jako v případě některých podání lotyšských orgánů na „činnost v oblasti správy majetku“ odkazuje jako na „správu soukromého kapitálu“ (viz rovněž poznámka pod čarou č. 18).

11

(12)  Části textu byly vynechány kvůli zachování důvěrnosti; tyto části jsou označeny tečkami v hranatých závorkách nebo je za účelem poskytnutí přibližných údajů, které nejsou důvěrné, uvedeno rozpětí.

12

(13)  Investice v Litvě byly převedeny na konci dne 1. srpna 2010, zatímco investice ve společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vklady v německé pobočce mají být z banky Parex převedeny na banku Citadele do 31. prosince 2010.

13

(14)  Kromě úvěru pro dceřinou společnost banky Parex SIA Rigas Pirma Garaza (vlastníka budovy, v němž se nachází ústředí banky Parex) ve výši [...] milionů LVL.

14

(15)  Jak bylo stanoveno v plánu restrukturalizace ze dne 31. března, který byl pozměněn dne 7. července 2010.

15

(16)  Uvedené údaje pro banku Citadele a banku Parex po rozdělení jsou odvozeny z podání lotyšských orgánů ze dne 18. srpna 2010 a nezahrnují převod investic do litevské dceřiné společnosti, do společnosti AP Anlage & Privatbank AG a vklady v německé pobočce z banky Parex do banky Citadele.

16

Rozdíl mezi hodnotou bilanční sumy banky Parex před rozdělením a posléze je vysvětlen částečným odpisem odložené daně, jakož i nižšími povinnými rezervami, které jsou zapotřebí pro kapitalizaci vkladu ministerstva financí.

(17)  Jak je uvedeno v podání ze dne 27. srpna 2010, vlastní kapitál banky Citadele se oproti vydanému akciovému kapitálu ve výši 103 milionů LVL v důsledku převodu záporné rezervy na přecenění pro realizovatelná finanční aktiva snížil o 4,9 milionu LVL.

17

(18)  4 Viz rovněž poznámky pod čarou 2 a 12.

18

4

(19)  Činnost v oblasti správy majetku sestává ze segmentu správy soukromého kapitálu v bance Citadele, dceřiných společností zajišťujících správu aktiv a společnosti AP Anlage & Privatbank AG ve Švýcarsku.

19

(20)  Důvodem poměrně vysoké ROE podle pesimistického scénáře je skutečnost, že kapitálová základna je v případě pesimistického scénáře nižší kvůli ztrátám, které snížily kapitálovou základnu v předchozích letech.

20

(21)  Viz první a druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu.

21

(22)  Náklady na státní financování budou u vkladů v EUR stanoveny jako částka krátkodobé pohyblivé základní úrokové sazby, která odpovídá příslušné sazbě EURIBOR/EUR mid-swap, a pevné rozpětí je vypočítáno jako průměr váženého úvěrového rizikového rozpětí nad referenční sazbou EURIBOR/mid-swap pro výpůjčky ministerstva financí v předchozím kalendářním půlroce, což představuje skutečné náklady ústřední vlády na financování; u vkladů v LVL bude stanoveno jako výnos z nejnověji vydaných domácích směnek nebo dluhopisů ministerstva financí. Pevné rozpětí by každopádně nemělo být nižší než u posledních veřejných výpůjček banky: dluhy a/nebo syndikované úvěry sjednané bankou na peněžních a kapitálových trzích (v současnosti 3,5 % na základě výchozího rozpětí nad 2letou sazbou EUR mid-swap u směnek vydaných bankou).

22

(23)  Viz druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu, 15. bod odůvodnění.

23

(24)  Viz druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu, 38. bod odůvodnění a třetí rozhodnutí o podpoře na záchranu, 13. bod odůvodnění.

24

(25)  Litevská dceřiná společnost banky Citadele.

25

(26)  Viz poznámka pod čarou 14.

26

(27)  Pozměněném druhým a třetím rozhodnutím o podpoře na záchranu.

27

(28)  Viz sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí, Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8. sdělení Komise – Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže, Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2. a sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

28

(29)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

29

(30)  Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9.

30

(31)  Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

31

(32)  Viz například rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o státní podpoře č. 14/08 (ex NN 1/08), kterou Spojené království poskytlo podniku Northern Rock, Úř. věst. L 112, 5.5.2010, s. 38.

32

(33)  Ke dni 30. dubna 2008.

33

(34)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 21. října 2008 ve věci C 10/08, IKB, Úř. věst. L 278, 23.10.2009, s. 32. 113. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 3. prosince 2008 ve věci NN 42/08, NN 46/08 a NN/53/A/2008, Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg, 95. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2009 ve věci N 344/09 a N 380/2009 Kaupthing Luxembourg, 79. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 ve věci NN 19/2009 Dunfermline, 126. a 130. bod odůvodnění, a rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 ve věci C 14/2008 (ex No NN 1/08) Podpora na restrukturalizaci podniku Northern Rock, Úř. věst. L 112, 5.5.2010, 162. bod odůvodnění.

34

(35)  Jen na Swedbank a SEB připadá 36 % trhu. Spolu s Nordea a DnB Nord představují 56 % bankovních aktiv a 63 % úvěrů. Zdá se, že pouze trh vkladů je méně koncentrovaný, kdy na tyto čtyři banky připadá 37 %. Viz rovněž poznámka pod čarou 6.

35

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/52

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. června 2011,

kterým se mění rozhodnutí 2006/197/ES, pokud jde o obnovení povolení uvedení stávajících krmiv vyrobených z geneticky modifikované kukuřice linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003

(oznámeno pod číslem K(2011) 4159)

(Pouze anglické, francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/365/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2006/197/ES ze dne 3. března 2006 o povolení uvedení potravin, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2), se nevztahuje na uvádění na trh krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) (dále jen „kukuřice linie 1507“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2006/197/ES ze dne 3. března 2006 o povolení uvedení potravin, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (2), se nevztahuje na uvádění na trh krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) (dále jen „kukuřice linie 1507“).

| (2) | Krmiva vyrobená z kukuřice linie 1507 byla na trh uvedena dříve, než vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1829/2003, a tato skutečnost byla oznámena v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Krmiva vyrobená z kukuřice linie 1507 byla na trh uvedena dříve, než vstoupilo v platnost nařízení (ES) č. 1829/2003, a tato skutečnost byla oznámena v souladu s čl. 20 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.

| (3) | Dne 12. dubna 2007 podaly společnosti Pioneer Overseas Corporation jménem Pioneer Hi-bred International a Dow AgroSciences jménem Mycogen Seeds společně Komisi žádost podle článku 23 nařízení (ES) č. 1829/2003 o obnovení povolení dalšího uvádění stávajících krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh. |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. dubna 2007 podaly společnosti Pioneer Overseas Corporation jménem Pioneer Hi-bred International a Dow AgroSciences jménem Mycogen Seeds společně Komisi žádost podle článku 23 nařízení (ES) č. 1829/2003 o obnovení povolení dalšího uvádění stávajících krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh.

| (4) | Dne 11. června 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že nové informace uvedené v žádosti a přezkum vědecké literatury vydané po zveřejnění předchozích vědeckých stanovisek vědecké komise EFSA o geneticky modifikovaných organismech ve věci kukuřice linie 1507 (3) si nevyžadují změny předchozích vědeckých stanovisek týkajících se kukuřice linie 1507. EFSA nadto potvrdil své předchozí závěry, a sice že je nepravděpodobné, že by kukuřice 1507 měla v souvislosti s navrhovanými použitími nepříznivé účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí. To se vztahuje i na používání krmiva vyrobeného z kukuřice linie 1507 (4). |
| --- | --- |

(4)

Dne 11. června 2009 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko a dospěl k závěru, že nové informace uvedené v žádosti a přezkum vědecké literatury vydané po zveřejnění předchozích vědeckých stanovisek vědecké komise EFSA o geneticky modifikovaných organismech ve věci kukuřice linie 1507 (3) si nevyžadují změny předchozích vědeckých stanovisek týkajících se kukuřice linie 1507. EFSA nadto potvrdil své předchozí závěry, a sice že je nepravděpodobné, že by kukuřice 1507 měla v souvislosti s navrhovanými použitími nepříznivé účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí. To se vztahuje i na používání krmiva vyrobeného z kukuřice linie 1507 (4).

| (5) | Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a obavy vyjádřené členskými státy v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a obavy vyjádřené členskými státy v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.

| (6) | Dopisem ze dne 21. ledna 2010 žadatel potvrdil, že si je vědom skutečnosti, že obnovení povolení pro stávající krmiva vyrobená z kukuřice linie 1507 rozšířením působnosti rozhodnutí 2006/197/ES způsobem, aby rozhodnutí zahrnovalo takový výrobek, by znamenalo, že tato kategorie výrobků bude podléhat zákonným ustanovením uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 21. ledna 2010 žadatel potvrdil, že si je vědom skutečnosti, že obnovení povolení pro stávající krmiva vyrobená z kukuřice linie 1507 rozšířením působnosti rozhodnutí 2006/197/ES způsobem, aby rozhodnutí zahrnovalo takový výrobek, by znamenalo, že tato kategorie výrobků bude podléhat zákonným ustanovením uvedeného rozhodnutí.

| (7) | Na základě stanoviska EFSA se zdá, že u krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než požadavky, které jsou stanoveny v čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(7)

Na základě stanoviska EFSA se zdá, že u krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než požadavky, které jsou stanoveny v čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (8) | Stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování používání krmiva po uvedení na trh, stanovených v čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(8)

Stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování používání krmiva po uvedení na trh, stanovených v čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (9) | Z důvodu transparentnosti byla opatření stanovená tímto rozhodnutím konzultována se žadatelem. |
| --- | --- |

(9)

Z důvodu transparentnosti byla opatření stanovená tímto rozhodnutím konzultována se žadatelem.

| (10) | Vzhledem k výše uvedeným okolnostem by mělo být uděleno obnovení povolení uvedení stávajících krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k výše uvedeným okolnostem by mělo být uděleno obnovení povolení uvedení stávajících krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh.

| (11) | Vzhledem k tomu, že je běžnou praxí povolovat uvedení potravin a krmiv na trh v tomtéž rozhodnutí, obnovení povolení uvedení krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh by mělo být včleněno do rozhodnutí 2006/197/ES. Rozhodnutí 2006/197/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(11)

Vzhledem k tomu, že je běžnou praxí povolovat uvedení potravin a krmiv na trh v tomtéž rozhodnutí, obnovení povolení uvedení krmiv vyrobených z kukuřice linie 1507 na trh by mělo být včleněno do rozhodnutí 2006/197/ES. Rozhodnutí 2006/197/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (12) | Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, a Komise proto Radě předložila návrh týkající se těchto opatření. Vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání dne 17. března 2011 nebyla s to rozhodnout kvalifikovanou většinou pro tento návrh ani proti němu a uvedla, že její řízení o tomto dokumentu jsou skončena, je na Komisi, aby přijala tato opatření, |
| --- | --- |

(12)

Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, a Komise proto Radě předložila návrh týkající se těchto opatření. Vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání dne 17. března 2011 nebyla s to rozhodnout kvalifikovanou většinou pro tento návrh ani proti němu a uvedla, že její řízení o tomto dokumentu jsou skončena, je na Komisi, aby přijala tato opatření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny

Rozhodnutí 2006/197/ES se mění takto:

| 1. | Název se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

1.

Název se nahrazuje tímto:

| 2. | Články 1, 2 a 3 rozhodnutí 2006/197/ES se nahrazují tímto:
  „Článek 1
  Výrobky
  Toto rozhodnutí se vztahuje na potraviny a složky potravin, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici (Zea mays L.) linie 1507, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, a na krmiva vyrobená z takové kukuřice (dále jen „výrobky“).
  Geneticky modifikované kukuřici (Zea mays L.) linie 1507, dále specifikované v příloze tohoto rozhodnutí, se přiřazuje jednoznačný identifikační kód DAS-Ø15Ø7-1, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 65/2004.
  Článek 2
  Uvedení na trh
  Uvádění na trh v souladu s podmínkami upřesněnými v tomto rozhodnutí a v jeho příloze se povoluje pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003.
  Článek 3
  Označování
  Pro účely zvláštních požadavků na označování podle čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 se „názvem organismu“ rozumí „kukuřice“.“ |
| --- | --- |

2.

Články 1, 2 a 3 rozhodnutí 2006/197/ES se nahrazují tímto:

„Článek 1

Výrobky

Toto rozhodnutí se vztahuje na potraviny a složky potravin, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici (Zea mays L.) linie 1507, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, a na krmiva vyrobená z takové kukuřice (dále jen „výrobky“).

Geneticky modifikované kukuřici (Zea mays L.) linie 1507, dále specifikované v příloze tohoto rozhodnutí, se přiřazuje jednoznačný identifikační kód DAS-Ø15Ø7-1, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 65/2004.

Článek 2

Uvedení na trh

Uvádění na trh v souladu s podmínkami upřesněnými v tomto rozhodnutí a v jeho příloze se povoluje pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003.

Článek 3

Označování

Pro účely zvláštních požadavků na označování podle čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 se „názvem organismu“ rozumí „kukuřice“.“

| 3. | Příloha se mění takto:






  a) | Oddíl b) se nahrazuje tímto:






  „b) | Určení a specifikace produktů:






  i) | potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici DAS-Ø15Ø7-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Příloha se mění takto:

a)

Oddíl b) se nahrazuje tímto:

„b)

Určení a specifikace produktů:

i)

potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici DAS-Ø15Ø7-1, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny,

| ii) | krmiva vyrobená z kukuřice DAS-Ø15Ø7-1.
  Geneticky modifikovaná kukuřice DAS-Ø15Ø7-1, jak je popsáno v žádosti, je odolná vůči zavíječi kukuřičnému (Ostrinia nubilalis) a určitým dalším škůdcům z řádu Lepidoptera, a je tolerantní k herbicidu na bázi glufosinátu amonného. Geneticky modifikovaná kukuřice DAS-Ø15Ø7-1 obsahuje tyto sekvence DNA ve dvou kazetách:
  —   kazeta 1: Syntetická verze genu cry1F odvozeného z Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, který zajišťuje rezistenci vůči zavíječi kukuřičnému (Ostrinia nubilalis) a určitým dalším škůdcům z řádu Lepidoptera a který je řízen ubikvitním promotorem ubiZM1(2) ze Zea mays L., a koncová sekvence ORF25PolyA z Agrobacterium tumefaciens pTi15955.
  —   kazeta 2: Syntetická verze genu pat odvozeného ze Streptomyces viridochromogenes kmene Tü494, který zajišťuje toleranci k herbicidům na bázi glufosinátu amonného a který je řízen promotorem 35S, a koncové sekvence z viru žilkové mozaiky květáku.“ |
| --- | --- |

ii)

krmiva vyrobená z kukuřice DAS-Ø15Ø7-1.

Geneticky modifikovaná kukuřice DAS-Ø15Ø7-1, jak je popsáno v žádosti, je odolná vůči zavíječi kukuřičnému (Ostrinia nubilalis) a určitým dalším škůdcům z řádu Lepidoptera, a je tolerantní k herbicidu na bázi glufosinátu amonného. Geneticky modifikovaná kukuřice DAS-Ø15Ø7-1 obsahuje tyto sekvence DNA ve dvou kazetách:

—   kazeta 1: Syntetická verze genu cry1F odvozeného z Bacillus thuringiensis subsp. aizawai, který zajišťuje rezistenci vůči zavíječi kukuřičnému (Ostrinia nubilalis) a určitým dalším škůdcům z řádu Lepidoptera a který je řízen ubikvitním promotorem ubiZM1(2) ze Zea mays L., a koncová sekvence ORF25PolyA z Agrobacterium tumefaciens pTi15955.

—   kazeta 2: Syntetická verze genu pat odvozeného ze Streptomyces viridochromogenes kmene Tü494, který zajišťuje toleranci k herbicidům na bázi glufosinátu amonného a který je řízen promotorem 35S, a koncové sekvence z viru žilkové mozaiky květáku.“

| b) | Oddíl c) se nahrazuje tímto:
  „c)   Označování: | Nejsou stanoveny žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou uvedeny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- | --- |

b)

Oddíl c) se nahrazuje tímto:

„c)   Označování:

Nejsou stanoveny žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou uvedeny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003.

| | Pro účely čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 se „názvem organismu“ rozumí „kukuřice“.“ |
| --- | --- |

Pro účely čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 se „názvem organismu“ rozumí „kukuřice“.“

Článek 2

Určení

Toto rozhodnutí je určeno společnostem:

| a) | Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brusel, Belgie a dále |
| --- | --- |

a)

Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brusel, Belgie a dále

| b) | Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené království. |
| --- | --- |

b)

Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené království.

V Bruselu dne 17. června 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 82.

2

(3)  Stanoviska EFSA vydaná:

3

| — | dne 24. září 2004 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh za účelem dovozu a zpracování;
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011 |
| --- | --- |

—

dne 24. září 2004 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh za účelem dovozu a zpracování;

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-011

| — | dne 19. ledna 2005 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh za účelem dovozu, krmného a průmyslového zpracování a pěstování;
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072 |
| --- | --- |

—

dne 19. ledna 2005 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh za účelem dovozu, krmného a průmyslového zpracování a pěstování;

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-072

| — | dne 19. ledna 2005 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh pro potravinářské použití
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087 |
| --- | --- |

—

dne 19. ledna 2005 ve věci uvádění kukuřice 1507 na trh pro potravinářské použití

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2004-087

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2007-144

4

---

| 23.6.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 163/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 163/55

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. června 2011

o povolení uvedení produktů, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003

(oznámeno pod číslem K(2011) 4164)

(Pouze nizozemské a francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2011/366/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1), a zejména na čl. 7 odst. 3 a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 6. února 2007 podala společnost Monsanto Europe S.A. v souladu s článkem 5 a článkem 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. února 2007 podala společnost Monsanto Europe S.A. v souladu s článkem 5 a článkem 17 nařízení (ES) č. 1829/2003 příslušnému orgánu Nizozemska žádost o uvedení potravin, složek potravin a krmiv, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh (dále jen „žádost“).

| (2) | Žádost se rovněž vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování. V souladu s čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS (2) a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES. Rovněž zahrnuje plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES. |
| --- | --- |

(2)

Žádost se rovněž vztahuje na uvedení jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017 nebo z ní sestávají, na trh pro stejná použití jako jiná kukuřice, s výjimkou pěstování. V souladu s čl. 5 odst. 5 a čl. 17 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003 proto žádost obsahuje údaje a informace požadované přílohami III a IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS (2) a informace a závěry o hodnocení rizika provedeném v souladu se zásadami stanovenými v příloze II směrnice 2001/18/ES. Rovněž zahrnuje plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES.

| (3) | Dne 30. března 2010 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko. EFSA usoudil, že kukuřice MON 89034 × MON 88017 je s ohledem na možné účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí stejně bezpečná jako její protějšek, který nebyl geneticky modifikován. Dospěl proto k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a které jsou popsány v žádosti (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí (3). Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a připomínky, které členské státy vznesly v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Dne 30. března 2010 vydal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) v souladu s články 6 a 18 nařízení (ES) č. 1829/2003 příznivé stanovisko. EFSA usoudil, že kukuřice MON 89034 × MON 88017 je s ohledem na možné účinky na lidské zdraví a zdraví zvířat nebo na životní prostředí stejně bezpečná jako její protějšek, který nebyl geneticky modifikován. Dospěl proto k závěru, že je nepravděpodobné, že by uvedení produktů, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny a které jsou popsány v žádosti (dále jen „produkty“), na trh mělo v souvislosti se zamýšleným použitím nepříznivé účinky na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí (3). Ve svém stanovisku zvážil EFSA všechny konkrétní otázky a připomínky, které členské státy vznesly v rámci konzultace s příslušnými vnitrostátními orgány podle čl. 6 odst. 4 a čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.

| (4) | EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů. |
| --- | --- |

(4)

EFSA ve svém stanovisku rovněž dospěl k závěru, že žadatelem předložený plán monitorování životního prostředí sestávající z plánu celkového dohledu je v souladu se zamýšleným použitím daných produktů.

| (5) | S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na předcházející úvahy by mělo být povolení pro tyto produkty uděleno.

| (6) | Každému geneticky modifikovanému organismu (dále jen „GMO“) má být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy (4). |
| --- | --- |

(6)

Každému geneticky modifikovanému organismu (dále jen „GMO“) má být přiřazen jednoznačný identifikační kód stanovený v nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy (4).

| (7) | Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. V zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by však označení krmiv, která obsahují GMO nebo z GMO sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z GMO sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování. |
| --- | --- |

(7)

Na základě stanoviska EFSA se zdá, že pro potraviny, složky potravin a krmiva, které obsahují kukuřici MON 89034 × MON 88017, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, nejsou nutné žádné jiné zvláštní požadavky na označování než ty, které jsou stanoveny v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003. V zájmu zajištění toho, že se produkty budou používat v rámci povolení stanoveného tímto rozhodnutím, by však označení krmiv, která obsahují GMO nebo z GMO sestávají, a jiných produktů než potravin a krmiv, které obsahují GMO nebo z GMO sestávají, pro něž se žádá o povolení, mělo také jasně uvádět, že dané produkty nesmějí být použity k pěstování.

| (8) | Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES (5) stanoví požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO. Požadavky na sledovatelnost pro produkty sestávající z GMO nebo obsahující GMO jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 až 5 a pro potraviny a krmiva vyrobené z GMO jsou stanoveny v článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Ustanovení čl. 4 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 ze dne 22. září 2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES (5) stanoví požadavky na označování produktů sestávajících z GMO nebo obsahujících GMO. Požadavky na sledovatelnost pro produkty sestávající z GMO nebo obsahující GMO jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 až 5 a pro potraviny a krmiva vyrobené z GMO jsou stanoveny v článku 5 uvedeného nařízení.

| (9) | Držitel povolení by měl každoročně předkládat zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování účinků na životní prostředí. Tyto výsledky by měly být předloženy v souladu s rozhodnutím Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (6). Stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování použití uvedených potravin a krmiv po uvedení na trh, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů/životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(9)

Držitel povolení by měl každoročně předkládat zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování účinků na životní prostředí. Tyto výsledky by měly být předloženy v souladu s rozhodnutím Komise 2009/770/ES ze dne 13. října 2009, kterým se stanoví standardní formáty zpráv pro účely předkládání výsledků monitorování záměrného uvolňování geneticky modifikovaných organismů nebo produktů, které geneticky modifikované organismy obsahují, do životního prostředí pro účely uvádění na trh podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES (6). Stanovisko EFSA neopravňuje k uložení zvláštních podmínek nebo omezení pro uvedení produktů na trh a/nebo zvláštních podmínek nebo omezení pro jejich používání a nakládání s nimi, včetně požadavků na monitorování použití uvedených potravin a krmiv po uvedení na trh, ani žádných zvláštních podmínek týkajících se ochrany určitých ekosystémů/životního prostředí a/nebo zeměpisných oblastí, podle čl. 6 odst. 5 písm. e) a čl. 18 odst. 5 písm. e) nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (10) | Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Všechny příslušné informace o povolení produktů by měly být zaneseny do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v nařízení (ES) č. 1829/2003.

| (11) | Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů (7). |
| --- | --- |

(11)

Toto rozhodnutí má být oznámeno prostřednictvím Informačního systému pro biologickou bezpečnost smluvním stranám Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti podle čl. 9 odst. 1 a čl. 15 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 ze dne 15. července 2003 o přeshraničních pohybech geneticky modifikovaných organismů (7).

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím byla konzultována se žadatelem. |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím byla konzultována se žadatelem.

| (13) | Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, a Komise proto Radě předložila návrh týkající se těchto opatření. Vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání dne 17. března 2011 nebyla s to rozhodnout kvalifikovanou většinou pro tento návrh ani proti němu a uvedla, že její řízení o tomto dokumentu jsou skončena, je na Komisi, aby přijala tato opatření, |
| --- | --- |

(13)

Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, a Komise proto Radě předložila návrh týkající se těchto opatření. Vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání dne 17. března 2011 nebyla s to rozhodnout kvalifikovanou většinou pro tento návrh ani proti němu a uvedla, že její řízení o tomto dokumentu jsou skončena, je na Komisi, aby přijala tato opatření,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Geneticky modifikovaný organismus a jednoznačný identifikační kód

Geneticky modifikované kukuřici (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017 uvedené v písmenu b) přílohy tohoto rozhodnutí je přiřazen jednoznačný identifikační kód MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 v souladu s nařízením (ES) č. 65/2004.

Článek 2

Povolení

V souladu s podmínkami uvedenými v tomto rozhodnutí se pro účely čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 povolují tyto produkty:

| a) | potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny; |
| --- | --- |

a)

potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;

| b) | krmiva, která obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena; |
| --- | --- |

b)

krmiva, která obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;

| c) | produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, pro stejná využití jako u jakékoli jiné kukuřice, s výjimkou pěstování. |
| --- | --- |

c)

produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, pro stejná využití jako u jakékoli jiné kukuřice, s výjimkou pěstování.

Článek 3

Označování

1.   Pro účely požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“„kukuřice“.

2.   Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c), se uvádí slova „není určeno k pěstování“.

Článek 4

Monitorování účinků na životní prostředí

1.   Držitel povolení zajistí, aby byl zaveden a prováděn plán monitorování účinků na životní prostředí stanovený v písmeni h) přílohy.

2.   Držitel povolení každoročně předkládá Komisi zprávy o provádění a výsledcích činností stanovených v plánu monitorování v souladu s rozhodnutím 2009/770/ES.

Článek 5

Registr Společenství

Informace uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se zanesou do registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva stanoveného v článku 28 nařízení (ES) č. 1829/2003.

Článek 6

Držitel povolení

Držitelem povolení je společnost Monsanto Europe S.A., Belgie, zastupující Monsanto Company, Spojené státy.

Článek 7

Platnost

Toto rozhodnutí se použije po dobu deseti let ode dne jeho oznámení.

Článek 8

Určení

Toto rozhodnutí je určeno společnosti Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brusel, Belgie.

V Bruselu dne 17. června 2011.

Za Komisi

John DALLI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question = EFSA-Q-2007-056

3

(4)  Úř. věst. L 10, 16.1.2004, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24.

5

(6)  Úř. věst. L 275, 21.10.2009, s. 9.

6

(7)  Úř. věst. L 287, 5.11.2003, s. 1.

7

---

PŘÍLOHA

a)   Žadatel a držitel povolení

| Název | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brusel, Belgie |

Název

:

Monsanto Europe S.A.

Adresa

:

Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brusel, Belgie

jménem společnosti Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Spojené státy americké.

b)   Určení a specifikace produktů

| 1) | potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny; |
| --- | --- |

1)

potraviny a složky potravin, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny;

| 2) | krmiva, která obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena; |
| --- | --- |

2)

krmiva, která obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobena;

| 3) | produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, pro stejná využití jako u jakékoli jiné kukuřice, s výjimkou pěstování. |
| --- | --- |

3)

produkty jiné než potraviny a krmiva, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, pro stejná využití jako u jakékoli jiné kukuřice, s výjimkou pěstování.

Geneticky modifikovaná kukuřice MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 popsaná v žádosti se získává křížením linií kukuřice MON-89Ø34-3 a MON-88Ø17-3 a exprimuje proteiny Cry1 A.105 a Cry2Ab2, které rostlině poskytují ochranu proti některým škůdcům z řádu Lepidoptera, protein Cry3Bb1, který rostlině poskytuje ochranu proti některým škůdcům z řádu Coleoptera, a protein CP4 EPSPS, který rostlině dává schopnost tolerance k herbicidům na bázi glyfosátu.

c)   Označování

| 1) | Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“„kukuřice“. |
| --- | --- |

1)

Pro účely zvláštních požadavků na označování stanovených v čl. 13 odst. 1 a čl. 25 odst. 2 nařízení (ES) č. 1829/2003 a v čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 1830/2003 je „název organismu“„kukuřice“.

| 2) | Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) tohoto rozhodnutí musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“. |
| --- | --- |

2)

Na štítku a v průvodních dokumentech produktů, které obsahují kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 nebo z ní sestávají, uvedených v čl. 2 písm. b) a c) tohoto rozhodnutí musí být uvedena slova „není určeno k pěstování“.

d)   Metoda detekce

| — | případově specifické metody založené na kvantitativní polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro geneticky modifikovanou kukuřici MON-89Ø34-3 a MON-88Ø17-3, jejíž platnost byla ověřena na kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3, |
| --- | --- |

—

případově specifické metody založené na kvantitativní polymerázové řetězové reakci v reálném čase pro geneticky modifikovanou kukuřici MON-89Ø34-3 a MON-88Ø17-3, jejíž platnost byla ověřena na kukuřici MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3,

| — | validovaná na základě osiva referenční laboratoří Evropské unie zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm, |
| --- | --- |

—

validovaná na základě osiva referenční laboratoří Evropské unie zřízenou podle nařízení (ES) č. 1829/2003 a zveřejněná na adrese http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm,

| — | referenční materiál: AOCS 0406-A a AOCS 0906-E (pro MON-89Ø34-3) a AOCS 0406-A a AOCS 0406-D (pro MON-88Ø17-3) dostupné u American Oil Chemists Society na adrese http://www.aocs.org/tech/crm |
| --- | --- |

—

referenční materiál: AOCS 0406-A a AOCS 0906-E (pro MON-89Ø34-3) a AOCS 0406-A a AOCS 0406-D (pro MON-88Ø17-3) dostupné u American Oil Chemists Society na adrese http://www.aocs.org/tech/crm

e)   Jednoznačný identifikační kód

MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3

f)   Informace požadované na základě přílohy II Cartagenského protokolu o biologické bezpečnosti k Úmluvě o biologické rozmanitosti

Informační systém pro biologickou bezpečnost, záznam č.: viz [doplní se po oznámení].

g)   Podmínky nebo omezení pro uvedení produktů na trh, jejich použití nebo nakládání s nimi

Nejsou stanoveny

h)   Plán monitorování

Plán monitorování účinků na životní prostředí v souladu s přílohou VII směrnice 2001/18/ES.

[Odkaz: plán zveřejněný na internetu]

i)   Požadavky na monitorování po uvedení na trh, pokud jde o použití uvedených potravin k lidské spotřebě:

Nejsou stanoveny

Poznámka: Časem se může ukázat, že odkazy na příslušné dokumenty je třeba upravit. Tyto úpravy budou zveřejňovány formou aktualizace registru Společenství pro geneticky modifikované potraviny a krmiva.

---