# Euroopa Liidu L 149/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.149.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 149 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide8. juuni 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.149.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 149

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide8. juuni 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 550/2011, 7. juuni 2011, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks teatavad piirangud, mida kohaldatakse tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamise suhtes (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 551/2011, 31. mai 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel sinise molva püük Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 552/2011, 1. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 553/2011, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/332/ÜVJP, 7. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 10 |
| | | 2011/333/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse koopia- ja joonestuspaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3751 all)

   (
  1
  ) | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 550/2011, 7. juuni 2011, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks teatavad piirangud, mida kohaldatakse tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamise suhtes (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 551/2011, 31. mai 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel sinise molva püük Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 552/2011, 1. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 553/2011, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/332/ÜVJP, 7. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

10

2011/333/EL

*

Komisjoni otsus, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse koopia- ja joonestuspaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 3751 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3751 all)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 550/2011,

7. juuni 2011,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks teatavad piirangud, mida kohaldatakse tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamise suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 11a lõiget 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta) (2) heakskiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon) lõppeesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemeni, mis võimaldaks vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmine aastane temperatuur tõusta rohkem kui 2 °C võrreldes tööstuseelse ajajärgu temperatuuriga, nagu on heaks kiidetud Cancuni kliimakonverentsil detsembris 2010 ning Kopenhaageni kokkuleppes. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimasest aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb kasvuhoonegaaside heite suurenemine peatada kogu maailmas 2020. aastaks. See tähendab, et kõik peamised heiteid tekitavad riigid peavad tugevdama jõupingutusi kogu maailmas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. detsembri 1993. aasta otsusega 94/69/EÜ (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sõlmimise kohta) (2) heakskiidetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon) lõppeesmärk on stabiliseerida kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tasemeni, mis võimaldaks vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimasüsteemi häireid. Selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks maapinna keskmine aastane temperatuur tõusta rohkem kui 2 °C võrreldes tööstuseelse ajajärgu temperatuuriga, nagu on heaks kiidetud Cancuni kliimakonverentsil detsembris 2010 ning Kopenhaageni kokkuleppes. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimasest aruandest ilmneb, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleb kasvuhoonegaaside heite suurenemine peatada kogu maailmas 2020. aastaks. See tähendab, et kõik peamised heiteid tekitavad riigid peavad tugevdama jõupingutusi kogu maailmas.

| (2) | Selle raske ülesande lahendamisel mängivad väga olulist osa CO2-turud. CO2-turgude abil on võimalik meie eesmärke saavutada madalamate kuludega ning samuti aitavad need saavutada kaugemale ulatuvaid sihte. Lisaks võivad CO2-turud olla tõhus viis rahaliste vahendite ülekandmiseks arengumaadesse ning aidata meil täita oma kohustusi seoses 100 miljardi USA dollari suuruse rahvusvahelise rahastamispaketiga, mille suhtes lepiti kokku Kopenhaagenis. See nõuab olemasolevate mehhanismide märkimisväärset laiendamist, sealhulgas puhta arengu mehhanismi reformimist nii, et võiks suurendada ühtlustatud võrdlusaluste kasutamist, ning uute turumehhanismide loomist. |
| --- | --- |

(2)

Selle raske ülesande lahendamisel mängivad väga olulist osa CO2-turud. CO2-turgude abil on võimalik meie eesmärke saavutada madalamate kuludega ning samuti aitavad need saavutada kaugemale ulatuvaid sihte. Lisaks võivad CO2-turud olla tõhus viis rahaliste vahendite ülekandmiseks arengumaadesse ning aidata meil täita oma kohustusi seoses 100 miljardi USA dollari suuruse rahvusvahelise rahastamispaketiga, mille suhtes lepiti kokku Kopenhaagenis. See nõuab olemasolevate mehhanismide märkimisväärset laiendamist, sealhulgas puhta arengu mehhanismi reformimist nii, et võiks suurendada ühtlustatud võrdlusaluste kasutamist, ning uute turumehhanismide loomist.

| (3) | Kyoto protokollis, mis kiideti heaks nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist, (3) on seatud 39 protokolliosalisele vähendamiseesmärgid aastateks 2008–2012 ning kehtestatud kaks mehhanismi selliste rahvusvaheliste ühikute loomiseks, mida osalised võivad kasutada heite korvamiseks. Need mehhanismid on ühisrakendus, millega nähakse ette heitkoguste vähendamise ühikute (HVÜd) loomine, ning puhta arengu mehhanism tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THVd) loomiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kyoto protokollis, mis kiideti heaks nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/358/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel ja sellega võetavate ühiste kohustuste täitmist, (3) on seatud 39 protokolliosalisele vähendamiseesmärgid aastateks 2008–2012 ning kehtestatud kaks mehhanismi selliste rahvusvaheliste ühikute loomiseks, mida osalised võivad kasutada heite korvamiseks. Need mehhanismid on ühisrakendus, millega nähakse ette heitkoguste vähendamise ühikute (HVÜd) loomine, ning puhta arengu mehhanism tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THVd) loomiseks.

| (4) | Ühisrakendus ja puhta arengu mehhanism on nn puhtad tasandusmehhanismid, millega ühe tonni kasvuhoonegaaside heite vähendamise eest antakse õigus paisata õhku üks tonn kasvuhoonegaase kusagil mujal. Sellised süsteemid aitavad küll üldiselt kokku hoida heite vähendamise kulusid, sest meetmeid on võimalik võtta riikides, kus see on kulutõhusam, kuid need ei toeta jõupingutusi, mis on vajalikud 2 °C eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Ühisrakendus ja puhta arengu mehhanism on nn puhtad tasandusmehhanismid, millega ühe tonni kasvuhoonegaaside heite vähendamise eest antakse õigus paisata õhku üks tonn kasvuhoonegaase kusagil mujal. Sellised süsteemid aitavad küll üldiselt kokku hoida heite vähendamise kulusid, sest meetmeid on võimalik võtta riikides, kus see on kulutõhusam, kuid need ei toeta jõupingutusi, mis on vajalikud 2 °C eesmärgi saavutamiseks.

| (5) | Selleks et hoida maakera temperatuuri tõus alla 2 °C, on EL võtnud seisukoha, et tööstusriikide võetud kohustusi tuleks täiendada asjakohaste leevendusmeetmetega, mida peaksid võtma eelkõige rohkem arenenud arengumaad. Samal ajal tuleks järk-järgult välja arendada ulatuslik rahvusvaheline CO2-turg, mille kaudu saaks heidet kogu maailmas tõhusal viisil vähendada ja kus loodaks rahvusvahelisi ühikuid heite sellise vähendamise eest, millega heidet vähendatakse allapoole heite prognoositud võrdlusalust sel juhul, kui vähendamismeetmeid ei võetaks. See nõuab arengumaadelt asjakohaste leevendusmeetmete võtmist. Kui vähim arenenud riikide osalemist puhta arengu mehhanismis tuleks tugevdada, siis rohkem arenenud arengumaad peaksid järk-järgult liikuma sektoripõhistes turumehhanismides ja lõpuks piiramise ja kauplemise süsteemides osalemise suunas (4). |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hoida maakera temperatuuri tõus alla 2 °C, on EL võtnud seisukoha, et tööstusriikide võetud kohustusi tuleks täiendada asjakohaste leevendusmeetmetega, mida peaksid võtma eelkõige rohkem arenenud arengumaad. Samal ajal tuleks järk-järgult välja arendada ulatuslik rahvusvaheline CO2-turg, mille kaudu saaks heidet kogu maailmas tõhusal viisil vähendada ja kus loodaks rahvusvahelisi ühikuid heite sellise vähendamise eest, millega heidet vähendatakse allapoole heite prognoositud võrdlusalust sel juhul, kui vähendamismeetmeid ei võetaks. See nõuab arengumaadelt asjakohaste leevendusmeetmete võtmist. Kui vähim arenenud riikide osalemist puhta arengu mehhanismis tuleks tugevdada, siis rohkem arenenud arengumaad peaksid järk-järgult liikuma sektoripõhistes turumehhanismides ja lõpuks piiramise ja kauplemise süsteemides osalemise suunas (4).

| (6) | Ühisrakenduses ja puhta arengu mehhanismis osalemine ning heitkogustega kauplemise süsteemides ühikute kasutamist võimaldavate otsuste vastuvõtmine on vabatahtlik. Seepärast tehakse vahet ühikutel, mida võidakse luua, ning ühikutel, mida Kyoto protokollile alla kirjutanud riigid on otsustanud lubada kasutada oma siseriiklike õigusaktide kohaselt. Seepärast on lubatud koguse ühikute kasutamine direktiiviga 2003/87/EÜ juba välistatud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/101/EÜ (5) on teatavaid ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi ühikuid lubatud kasutada ühtlustatud piirangutega tuuma-, maakasutus- ja metsandusprojektidest saadud ühikute puhul, ning ette nähtud, et liikmesriik võib lubada käitajatel kasutada teatavat hulka muud tüüpi rahvusvahelisi ühikud. Direktiiviga 2003/87/EÜ on ette nähtud ühtlustatud rakendussätted, mis tuleb vastu võtta rahvusvaheliste ühikute kasutamise piiramiseks. |
| --- | --- |

(6)

Ühisrakenduses ja puhta arengu mehhanismis osalemine ning heitkogustega kauplemise süsteemides ühikute kasutamist võimaldavate otsuste vastuvõtmine on vabatahtlik. Seepärast tehakse vahet ühikutel, mida võidakse luua, ning ühikutel, mida Kyoto protokollile alla kirjutanud riigid on otsustanud lubada kasutada oma siseriiklike õigusaktide kohaselt. Seepärast on lubatud koguse ühikute kasutamine direktiiviga 2003/87/EÜ juba välistatud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/101/EÜ (5) on teatavaid ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi ühikuid lubatud kasutada ühtlustatud piirangutega tuuma-, maakasutus- ja metsandusprojektidest saadud ühikute puhul, ning ette nähtud, et liikmesriik võib lubada käitajatel kasutada teatavat hulka muud tüüpi rahvusvahelisi ühikud. Direktiiviga 2003/87/EÜ on ette nähtud ühtlustatud rakendussätted, mis tuleb vastu võtta rahvusvaheliste ühikute kasutamise piiramiseks.

| (7) | Adipiinhappe tootmisest tuleneva trifluorometaani (HFC-23) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heitega seotud projektidest (edaspidi „tööstusgaasiprojektid”) saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamist tuleks piirata. See on kooskõlas 2009. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles eelkõige rohkem arenenud arengumaadel soovitatakse tungivalt võtta asjakohaseid leevendusmeetmeid. Valdav enamik tööstusgaasiprojektidest viiakse ellu rohkem arenenud arengumaades, kellel on piisavalt võimalusi rahastada sellist madala hinnaga vähendamist ise ning kus nende rahastamiseks peaks piisama varem elluviidud tööstusgaasiprojektide tulust. Kasutuspiirangute kehtestamine tööstusgaasiprojektidest saadavatele ühikutele – eriti juhul, kui selle kohta tehakse vastavad otsused ka rahvusvahelisel tasandil – peaks toetama Kyoto protokolliga loodud mehhanismidest saadava tulu geograafiliselt ühtlasemat jaotumist. |
| --- | --- |

(7)

Adipiinhappe tootmisest tuleneva trifluorometaani (HFC-23) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heitega seotud projektidest (edaspidi „tööstusgaasiprojektid”) saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamist tuleks piirata. See on kooskõlas 2009. aasta oktoobri Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles eelkõige rohkem arenenud arengumaadel soovitatakse tungivalt võtta asjakohaseid leevendusmeetmeid. Valdav enamik tööstusgaasiprojektidest viiakse ellu rohkem arenenud arengumaades, kellel on piisavalt võimalusi rahastada sellist madala hinnaga vähendamist ise ning kus nende rahastamiseks peaks piisama varem elluviidud tööstusgaasiprojektide tulust. Kasutuspiirangute kehtestamine tööstusgaasiprojektidest saadavatele ühikutele – eriti juhul, kui selle kohta tehakse vastavad otsused ka rahvusvahelisel tasandil – peaks toetama Kyoto protokolliga loodud mehhanismidest saadava tulu geograafiliselt ühtlasemat jaotumist.

| (8) | Tööstusgaasiprojektidega on seotud keskkonnaprobleemid. HFC-23 hävitamise erakordselt suur tulusus soodustab klorodifluorometaani (HCFC-22) – osoonikihti kahandava aine ja kasvuhoonegaasi – tootmist ja kasutamist registreeritud käitistes projektimetoodika kohasel maksimaalsel tasemel. Selle tulemusel võib HCFC-22 tootmine kasvada suuremaks kui see oleks olnud ilma projektide rakendamiseta. See omakorda kahjustaks osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli 2007. aastal tehtud muudatusi seoses osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike (HCFCd) tootmise ja kasutamisega, (6) millega püütakse kiirendada HCFC-22 järkjärgulist kõrvaldamist kasutusest muu kui lähteainena. Samuti on see vastuolus asjaoluga, et liikmesriigid rahastavad HCFC-22 tootmise järkjärgulist lõpetamist ning maksavad selleks osamaksu Montreali protokolli mitmepoolsesse fondi. Selline suur tulusus loob vastupidiseid majanduslikke stiimuleid ja moonutab konkurentsi ning tekitab olukorra, kus adipiinhappe tootmine läheb ELi tootjatelt üle kolmandates riikides registreeritud tootjate kätte. See, et Kyoto protokolli mehhanismides osalevaid adipiinhappe tootjaid soositakse hoopis rohkem kui alates 2013. aastast liidu süsteemi sisenevaid tootjaid, suurendab ohtu, et tootmine viiakse üle kolmandatesse riikidesse, ning põhjustab ülemaailmse heite netokasvu. Selleks et vähendada vastupidiste majanduslike stiimulite teket ja konkurentsimoonutusi ning vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, on kõnealuste rahvusvaheliste ühikute kasutamise piiramine õigustatud. |
| --- | --- |

(8)

Tööstusgaasiprojektidega on seotud keskkonnaprobleemid. HFC-23 hävitamise erakordselt suur tulusus soodustab klorodifluorometaani (HCFC-22) – osoonikihti kahandava aine ja kasvuhoonegaasi – tootmist ja kasutamist registreeritud käitistes projektimetoodika kohasel maksimaalsel tasemel. Selle tulemusel võib HCFC-22 tootmine kasvada suuremaks kui see oleks olnud ilma projektide rakendamiseta. See omakorda kahjustaks osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli 2007. aastal tehtud muudatusi seoses osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike (HCFCd) tootmise ja kasutamisega, (6) millega püütakse kiirendada HCFC-22 järkjärgulist kõrvaldamist kasutusest muu kui lähteainena. Samuti on see vastuolus asjaoluga, et liikmesriigid rahastavad HCFC-22 tootmise järkjärgulist lõpetamist ning maksavad selleks osamaksu Montreali protokolli mitmepoolsesse fondi. Selline suur tulusus loob vastupidiseid majanduslikke stiimuleid ja moonutab konkurentsi ning tekitab olukorra, kus adipiinhappe tootmine läheb ELi tootjatelt üle kolmandates riikides registreeritud tootjate kätte. See, et Kyoto protokolli mehhanismides osalevaid adipiinhappe tootjaid soositakse hoopis rohkem kui alates 2013. aastast liidu süsteemi sisenevaid tootjaid, suurendab ohtu, et tootmine viiakse üle kolmandatesse riikidesse, ning põhjustab ülemaailmse heite netokasvu. Selleks et vähendada vastupidiste majanduslike stiimulite teket ja konkurentsimoonutusi ning vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, on kõnealuste rahvusvaheliste ühikute kasutamise piiramine õigustatud.

| (9) | Tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvahelised ühikud ei toeta tehnosiiret ega arengumaade energiasüsteemide vajalikku ümberkujundamist pikema aja jooksul. Tööstusgaaside heite vähendamine ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi kaudu ei aita vähendada ülemaailmset heidet kõige tõhusamal viisil, sest suurt tulu, mida projektiarendajad saavad, ei kasutata heite vähendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvahelised ühikud ei toeta tehnosiiret ega arengumaade energiasüsteemide vajalikku ümberkujundamist pikema aja jooksul. Tööstusgaaside heite vähendamine ühisrakenduse või puhta arengu mehhanismi kaudu ei aita vähendada ülemaailmset heidet kõige tõhusamal viisil, sest suurt tulu, mida projektiarendajad saavad, ei kasutata heite vähendamiseks.

| (10) | Teatavate ühikute suhtes täielike kasutuspiirangute kohaldamine on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikega 9. Sellist piirangut on asjakohane kohaldada tööstusgaasiprojektide suhtes. Nimetatud ühikute kasutamise täielik piiramine hoiab kõige paremini ära nende kasutamisega seotud soovimatu mõju konkurentsile ja keskkonnale, suurendab ülemaailmse heite vähendamise kulutõhusust ning CO2-turu kasu keskkonnale, soodustades investeeringuid vähese CO2-heitega tehnoloogiasse. |
| --- | --- |

(10)

Teatavate ühikute suhtes täielike kasutuspiirangute kohaldamine on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikega 9. Sellist piirangut on asjakohane kohaldada tööstusgaasiprojektide suhtes. Nimetatud ühikute kasutamise täielik piiramine hoiab kõige paremini ära nende kasutamisega seotud soovimatu mõju konkurentsile ja keskkonnale, suurendab ülemaailmse heite vähendamise kulutõhusust ning CO2-turu kasu keskkonnale, soodustades investeeringuid vähese CO2-heitega tehnoloogiasse.

| (11) | Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 9 tuleks käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, mis on rohkem kui kuus kuud ning vähem kui kolm aastat pärast nende meetmete vastuvõtmise kuupäeva, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis. Kõnealused meetmed ei mõjuta tööstusgaasiprojektidest saadavate ühikute kasutamist 2012. aasta jooksul kohustuste täitmise eesmärgil. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 9 tuleks käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, mis on rohkem kui kuus kuud ning vähem kui kolm aastat pärast nende meetmete vastuvõtmise kuupäeva, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis. Kõnealused meetmed ei mõjuta tööstusgaasiprojektidest saadavate ühikute kasutamist 2012. aasta jooksul kohustuste täitmise eesmärgil.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Adipiinhappe tootmisest tuleneva trifluorometaani (HFC-23) ja dilämmastikoksiidi (N2O) hävitamisega seotud projektidest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamine on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a kohaldamisel keelatud alates 1. jaanuarist 2013; selliste ühikute kasutamine, mis on heitkoguste vähendamise eest enne 2013. aastat omandatud nimetatud tüüpi olemasolevate projektide käigus ning mis on ette nähtud kasutamiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate käitiste 2012. aasta heitkoguste vähendamiseks, on lubatud kuni 30. aprillini 2013 (k.a).

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.

2

(3)  EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

3

(4)  Nõukogu järeldused, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (Cancun, 29.11.2010–10.12.2010) ettevalmistamine, keskkonna nõukogu 3036. istung Luxembourgis 14.10.2010 ja nõukogu järeldused ELi seisukoha kohta Kopenhaageni kliimakonverentsil (7.–18. detsember 2009) 2968. keskkonna nõukogu istungil Luxembourgis 21. oktoobril 2009, mis on heaks kiidetud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustega (Brüssel, 29.–30. oktoober 2009).

4

(5)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 18.

5

(6)  Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll, mida on parandatud ja muudetud Montreali protokolli osaliste 19. istungjärgul (17.–21. september 2007).

6

---

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 551/2011,

31. mai 2011,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel sinise molva püük Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | SAKSAMAA |
| Kalavaru | BLI/5B67- |
| Liik | Sinine molva (Molva dypterygia) |
| Piirkond | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 21.4.2011 |

Nr

9/T&Q

Liikmesriik

SAKSAMAA

Kalavaru

BLI/5B67-

Liik

Sinine molva (Molva dypterygia)

Piirkond

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

21.4.2011

---

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 552/2011,

1. juuni 2011,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010, millega määratakse 2011. ja 2012. aastaks kindlaks ELi laevade püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010, millega määratakse 2011. ja 2012. aastaks kindlaks ELi laevade püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 10/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | BSF/56712- |
| Liik | Süsisaba (Aphanopus carbo) |
| Piirkond | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 21.4.2011 |

Nr

10/T&Q

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

BSF/56712-

Liik

Süsisaba (Aphanopus carbo)

Piirkond

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

21.4.2011

---

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 553/2011,

7. juuni 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 110,0 |
| ZZ | 110,0 |
| 0707 00 05 | TR | 125,5 |
| ZZ | 125,5 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 80 | EC | 18,6 |
| ZZ | 18,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,9 |
| BR | 36,6 |
| TR | 63,4 |
| ZA | 79,4 |
| ZZ | 64,6 |
| 0808 10 80 | AR | 88,9 |
| BR | 75,9 |
| CA | 142,4 |
| CL | 88,5 |
| CN | 91,2 |
| NZ | 116,0 |
| US | 92,5 |
| UY | 50,2 |
| ZA | 95,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0809 10 00 | TR | 214,0 |
| ZZ | 214,0 |
| 0809 20 95 | TR | 392,6 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 284,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

110,0

ZZ

110,0

0707 00 05

TR

125,5

ZZ

125,5

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0709 90 80

EC

18,6

ZZ

18,6

0805 50 10

AR

78,9

BR

36,6

TR

63,4

ZA

79,4

ZZ

64,6

0808 10 80

AR

88,9

BR

75,9

CA

142,4

CL

88,5

CN

91,2

NZ

116,0

US

92,5

UY

50,2

ZA

95,4

ZZ

93,4

0809 10 00

TR

214,0

ZZ

214,0

0809 20 95

TR

392,6

XS

175,4

ZZ

284,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/10

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/332/ÜVJP,

7. juuni 2011,

millega muudetakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1).

| (2) | Otsust 2011/137/ÜVJP tuleks muuta, et võtta arvesse sadamate käitajate suhtes kohaldatavate piiravate meetmete erikorda. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2011/137/ÜVJP tuleks muuta, et võtta arvesse sadamate käitajate suhtes kohaldatavate piiravate meetmete erikorda.

| (3) | Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks lisada täiendavad üksused otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud nimekirja isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks lisada täiendavad üksused otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud nimekirja isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/137/ÜVJP artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Sadamate käitajate puhul ei takista rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside kättesaadavaks tegemise keeld lõike 1 punktis b osutatud isikutele või üksustele enne käesoleva otsuse jõustumist sõlmitud lepingute täitmist kuni 15. juulini 2011, välja arvatud naftat, gaasi või rafineeritud tooteid käsitlevate lepingute korral.”

Artikkel 2

Käesoleva otsuse lisas loetletud üksused lisatakse otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud nimekirja.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 7. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 53.

1

---

LISA

Artiklis 2 osutatud üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tripoli sadama käitaja | Sadama käitaja: Socialist Ports Company (seoses Tripoli sadama tegevusega)
  Tel: +218 21 43946 | Gaddafi režiimi kontrolli all | 7.06.2011 |
| 2. | Al-Khumsi sadama käitaja | Sadama käitaja: Socialist Ports Company (seoses Al-Khumsi sadama tegevusega)
  Tel: +218 21 43946 | Gaddafi režiimi kontrolli all | 7.06.2011 |
| 3. | Brega sadama käitaja | | Gaddafi režiimi kontrolli all | 7.06.2011 |
| 4. | Ras Lanufi sadama käitaja | Sadama käitaja: Veba Oil Operations BV |
| Aadress: PO Box 690 |
| Tripoli, Liibüa |
| Tel: +218 21 333 0081 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Tripoli sadama käitaja

Sadama käitaja: Socialist Ports Company (seoses Tripoli sadama tegevusega)

Tel: +218 21 43946

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

2.

Al-Khumsi sadama käitaja

Sadama käitaja: Socialist Ports Company (seoses Al-Khumsi sadama tegevusega)

Tel: +218 21 43946

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

3.

Brega sadama käitaja

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

4.

Ras Lanufi sadama käitaja

Sadama käitaja: Veba Oil Operations BV

Aadress: PO Box 690

Tripoli, Liibüa

Tel: +218 21 333 0081

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

5.

Zawia sadama käitaja

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

6.

Zuwara sadama käitaja

| Sadama käitaja: Port Authority of Zuara |
| --- |
| PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripoli |
| Liibüa |
| Tel: +218 25 25305 |

Sadama käitaja: Port Authority of Zuara

PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripoli

Liibüa

Tel: +218 25 25305

Gaddafi režiimi kontrolli all

7.06.2011

---

| 8.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 149/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 149/12

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuni 2011,

millega kehtestatakse koopia- ja joonestuspaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 3751 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/332/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 1999/554/EÜ (2) on kehtestatud koopia- ja joonestuspaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded. Pärast otsuses sätestatud kriteeriumide läbivaatamist kehtestati komisjoni otsusega 2002/741/EÜ (3) muudetud kriteeriumid, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 1999/554/EÜ (2) on kehtestatud koopia- ja joonestuspaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded. Pärast otsuses sätestatud kriteeriumide läbivaatamist kehtestati komisjoni otsusega 2002/741/EÜ (3) muudetud kriteeriumid, mis kehtivad kuni 30. juunini 2011.

| (4) | Silmas pidades tehnoloogia arengut, on kõnealused kriteeriumid veel kord läbi vaadatud. Läbivaatamise tulemustest lähtuvalt on asjakohane muuta tooterühma määratlust ning kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid. Need uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Silmas pidades tehnoloogia arengut, on kõnealused kriteeriumid veel kord läbi vaadatud. Läbivaatamise tulemustest lähtuvalt on asjakohane muuta tooterühma määratlust ning kehtestada uued ökoloogilised kriteeriumid. Need uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded peaksid kehtima neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

| (5) | Otsus 2002/741/EÜ tuleks selguse huvides asendada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus 2002/741/EÜ tuleks selguse huvides asendada.

| (6) | Nende tootjate jaoks, kelle toodetele on antud koopia- ja joonestuspaberi ökomärgis vastavalt otsuses 2002/741/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2002/741/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2002/741/EÜ kehtivuse lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

Nende tootjate jaoks, kelle toodetele on antud koopia- ja joonestuspaberi ökomärgis vastavalt otsuses 2002/741/EÜ sätestatud kriteeriumidele, tuleks ette näha üleminekuperiood, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted vastavusse läbivaadatud kriteeriumide ja nõuetega. Tootjatel tuleks ka lubada esitada taotlusi otsuses 2002/741/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel kuni otsuse 2002/741/EÜ kehtivuse lõpuni.

| (7) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tooterühma „Koopia- ja joonestuspaber” kuulub töötlemata trükimärkideta paber rullis ja lehtedena, ning töötlemata papp, massiga kuni 400 gr/m2.

2.   Sellesse tooterühma ei kuulu ajalehe-, termo-, foto- ja söevaba isekopeeruv paber, jõu- ja pakkepaber ega lõhnastatud paber.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ringlussevõetud kiud”– kiud, mis on eraldatud jäätmevoost tootmisprotsessis või on tekkinud seetõttu, et asjaomast toodet lõpptarbijana kasutavad kodumajapidamised, äri- ja tööstusettevõtted ning asutused, ei saa toodet ettenähtud eesmärgil enam kasutada. Mõiste ei hõlma tootmisprotsessis tekkiva sellise materjali ringlussevõtmist, mida on võimalik samas tootmisprotsessis uuesti kasutada (ise toodetud või ostetud praakmaterjal).

Artikkel 3

ELi ökomärgise saamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 66/2010 peab koopia- ja joonestuspaber kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 määratletud tooterühma „Koopia- ja joonestuspaber” ning vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „Koopia- ja joonestuspaber” kehtestatud kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni neli aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel antakse tooterühmale „Koopia- ja joonestuspaber” koodnumber „011”.

Artikkel 6

Otsus 2002/741/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Erandina artiklist 6 hinnatakse tooterühma „Koopia- ja joonestuspaber” kuuluvale tootele ELi ökomärgise andmise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, vastavalt otsuses 2002/741/EÜ sätestatud tingimustele.

2.   Tooterühma „Koopia- ja joonestuspaber” kuuluvale tootele ELi ökomärgise andmise taotlused, mis on esitatud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, kuid hiljemalt 30. juuniks 2011, võivad olla koostatud otsuses 2002/741/EÜ või käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide alusel.

Kõnealuseid taotlusi hinnatakse vastavalt kriteeriumidele, mille alusel taotlus on koostatud.

3.   Ökomärgist, mis on antud vastavalt otsuses 2002/741/EÜ esitatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  EÜT L 210, 10.8.1999, lk 16.

2

(3)  EÜT L 237, 5.9.2002, lk 6.

3

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Kriteeriumide eesmärk on eelkõige vähendada mürgiste või eutrofeerivate ainete heidet vette, vähendada energia tarbimisega seotud keskkonnakahjusid ja ohte (üleilmne soojenemine, hapestumine, osoonikihti lagundamine, taastumatute ressursside ammendumine) energiatarbimise ja sellega seotud õhkuheite vähendamise kaudu, vähendada ohtlike kemikaalide kasutamisega seotud keskkonnakahjusid ja ohte ning rakendada säästva metsamajandamise põhimõtteid.

KRITEERIUMID

Kriteeriumid on kehtestatud iga järgmise aspekti kohta:

| 1. | Vette- ja õhkuheide |
| --- | --- |

1.

Vette- ja õhkuheide

| 2. | Energiatarbimine |
| --- | --- |

2.

Energiatarbimine

| 3. | Kiud: säästev metsamajandamine |
| --- | --- |

3.

Kiud: säästev metsamajandamine

| 4. | Ohtlikud keemilised ained |
| --- | --- |

4.

Ohtlikud keemilised ained

| 5. | Jäätmekäitlus |
| --- | --- |

5.

Jäätmekäitlus

| 6. | Kasutuskõlblikkus |
| --- | --- |

6.

Kasutuskõlblikkus

| 7. | Pakendil esitatav teave |
| --- | --- |

7.

Pakendil esitatav teave

| 8. | Ökomärgisel esitatav teave |
| --- | --- |

8.

Ökomärgisel esitatav teave

Ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad paberimassi tootmist, sh kõiki toiminguid alates esmase puidukiu või ringlusse võetud tooraine jõudmisest tehase territooriumile kuni paberimassi väljaviimiseni tselluloositehasest. Paberitootmise suhtes kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad kõiki toiminguid alates kiumassi lagundamisest (ringlusse võetud paberi lagundamine) kuni paberi rullidesse kerimiseni.

Ökoloogilised kriteeriumid ei hõlma paberimassi, paberi või tooraine vedu, ümbertöötlemist ega pakendamist.

Hindamise ja kontrolli nõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud üksikasjalikud hindamise ja kontrolli nõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks deklaratsioonide, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt.

Lisaks iga kriteeriumi puhul esitatud katsemeetodile võib vajaduse korral kasutada ka muid katsemeetodeid, kui nende samaväärsust kinnitab taotlust hindav pädev asutus.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavates või samaväärsetes laborites.

Kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks võib pädev asutus teha kohapealset kontrolli.

ELI ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

1. kriteerium –   vette- ja õhkuheide

a)   COD, väävel(S), NOx, fosfor (P)

Kõigi nende parameetrite puhul väljendatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud õhku- ja/või vetteheide punktides (PCOD, PS, PNOx, PP) järgmiselt.

Ükski näitaja (PCOD, PS, PNOx või PP) eraldi ei tohi olla suurem kui 1,5.

Punktisumma (Ptotal = PCOD + PS + PNOx + PP) ei tohi ületada 4,0.

PCOD arvutatakse järgmiselt (PS, PNOx ja PP arvutatakse täpselt samamoodi).

Iga kasutatud paberimassi i-ga seotud mõõdetud KHT-heitkogused (KHTpaberimass,i) väljendatud kilogrammides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) kaalutakse vastavalt kasutatud paberimassi osale (tonni õhkkuiva paberimassi kasutatud paberimassi,i kohta). Seejärel liidetakse paberimassiga seotud kaalutud KHT-heide paberitootmisega seotud mõõdetud KHT-heitega ning saadakse KHT koguheide (KHTkokku).

Paberimassitootmise puhul arvutatakse KHT kaalutud kontrollväärtus samamoodi iga kasutatud paberimassi kaalutud kontrollväärtuste summana, millele lisatakse paberitootmisega seotud kontrollväärtus, et saada KHT üldine kontrollväärtus (KHTkontroll, kokku). Tabelis 1 on esitatud kasutatud paberimassi iga liigiga ja paberitootmisega seotud heite kontrollväärtused.

Lõpuks jagatakse KHT koguheide KHT üldise kontrollväärtusega järgmise valemi kohaselt:

Formula

Tabel 1

Paberimassi liikidega ja paberi tootmisega seotud heite kontrollväärtused

| Paberimassi liik/paber | Heide (kg ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) (1) |
| --- | --- |
| KHT kontrollväärtus | S kontrollväärtus | NOx, kontrollväärtus | P kontrollväärtus |
| Pleegitatud keemiline paberimass (muu kui sulfit) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 (1) |
| Pleegitatud keemiline paberimass (sulfit) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Pleegitamata keemiline paberimass | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| CTMP | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| THK/puidumass | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Ringlussevõetud kiust saadud paberimass | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Paber (vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kus kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Paber (muud vabrikud) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Paberimassi liik/paber

Heide (kg ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) (1)

KHT kontrollväärtus

S kontrollväärtus

NOx, kontrollväärtus

P kontrollväärtus

Pleegitatud keemiline paberimass (muu kui sulfit)

18,0

0,6

1,6

0,045 (1)

Pleegitatud keemiline paberimass (sulfit)

25,0

0,6

1,6

0,045

Pleegitamata keemiline paberimass

10,0

0,6

1,6

0,04

CTMP

15,0

0,2

0,3

0,01

THK/puidumass

3,0

0,2

0,3

0,01

Ringlussevõetud kiust saadud paberimass

2,0

0,2

0,3

0,01

Paber (vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kus kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse)

1

0,3

0,8

0,01

Paber (muud vabrikud)

1

0,3

0,7

0,01

Kui tehases koostoodetakse soojust ja elektrit, tuleb elektrienergia tootmisel tekkinud S- ja NOx-heited lahutada heite kogusummast. Elektrienergia tootmisel tekkinud heite osatähtsuse võib arvutada järgmise valemi abil:

2 × (MWh(elekter))/[2 × MWh(elekter) + MWh(soojus)]

Elekter selles võrrandis tähendab koostootmisjaamas toodetud elektrit.

Soojus selles võrrandis tähendab soojust, mis kantakse elektrijaamast üle paberimassi või paberi tootmiseks.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid, kaasa arvatud katseprotokollid järgmistel meetoditel teostatud katsete kohta: KHT: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oksüdeeritud vormis): EPA nr 8; S(redutseeritud vormis): EPA nr 16 A; S sisaldus naftas: ISO 8754; S sisaldus kivisöes: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 või Dr Lange LCK 349.

Tõendavates dokumentides esitatakse mõõtmiste sagedus ning COD, S ja NOx punktide arvutus. Arvutamisel võetakse arvesse kõiki paberimassi ja paberi tootmisega, sealhulgas auru genereerimisega väljaspool tootmiskäitist seotud S- ja NOx-heiteid, välja arvatud elektri tootmisega seotud heide. Muu hulgas mõõdetakse utilisaatorkateldest, lubjapõletusahjudest, aurukateldest ja tugevalõhnaliste gaaside põletusahjudest lähtuv heide. Arvesse võetakse ka difusioonheidet. Väävli õhkuheite väärtuste deklareerimisel esitatakse andmed nii väävli oksüdeeritud kui ka redutseeritud vormide kohta (dimetüülsulfiid, metüülmerkaptaan, vesiniksulfiid jms). Arvesse võetakse ka naftast, kivisöest ja muudest teadaoleva väävlisisaldusega väliskütustest soojusenergia tootmisega seotud väävliheidet, kusjuures kõnealuse heite väärtuse võib mõõtmise asemel arvutada.

Vetteheidet mõõdetakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast puhastamist kas vabrikus või avalikus veepuhastis. Mõõtmise periood hõlmab 12-kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

Kui integreeritud tehaste puhul on paberimassi ja paberiga seotud heidet keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas üldine heiteväärtus, märgitakse paberimassi tootmisega seotud heiteks null ning paberi tootmisega seotud heide peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmisel tekkivaid heitkoguseid.

b)   Adsorbeeruvad orgaanilised halogeniidid (AOX)

| — | Kuni 31. märtsini 2013 ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe kilogrammi õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

Kuni 31. märtsini 2013 ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe kilogrammi õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,20 kg.

| — | Alates 1. aprillist 2013 kuni käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide kehtivuse lõpuni ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe kilogrammi õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,17 kg. |
| --- | --- |

—

Alates 1. aprillist 2013 kuni käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide kehtivuse lõpuni ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe kilogrammi õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,17 kg.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab katseprotokollid järgmisel meetodil teostatud katsete kohta: AOX ISO 9562, samuti üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid.

Tõendavatesse dokumentidesse märgitakse mõõtmiste sagedus. AOXi mõõdetakse üksnes sellise tootmise puhul, kui paberimassi pleegitamiseks kasutatakse klooriühendeid. AOXi ei mõõdeta paberimassi mittevalmistavate paberitootmiskäitiste reovees, pleegitamata paberimassi tootvate käitiste reovees ega kloorivabu pleegitusaineid kasutavate käitiste reovees.

Mõõtmisi tehakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast töötlemist kas vabrikus või avalikus veepuhastis. Mõõtmise periood hõlmab 12-kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

c)   Süsinikdioksiid (CO2)

Taastumatutest allikatest lähtuv süsinikdioksiidiheide ühe tonni toodetud paberi kohta, kaasa arvatud elektri (käitisesisese või -välise) tootmisega seotud heide, ei tohi ületada 1 000 kg. Vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse, ei tohi kõnealune heide ühe tonni toodetud paberi kohta ületada 1 100 kg. Heide arvutatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud heite kogusummana.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid.

Taotleja esitab õhku paisatud CO2-heite andmed. Lisatud on kõigi paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud taastumatute kütuste allikate andmed, sealhulgas käitisesisese või -välise elektritootmisega seotud heide.

Kütustest lähtuva CO2-heite arvutamisel kasutatakse järgmisi heitekoefitsiente:

Tabel 2

| Kütus | CO2 fossil heide | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Kivisüsi | 95 | g CO2 fossil/MJ |
| Toornafta | 73 | g CO2 fossil/MJ |
| Kütteõli 1 | 74 | g CO2 fossil/MJ |
| Kütteõli 2–5 | 77 | g CO2 fossil/MJ |
| Veeldatud naftagaas | 69 | g CO2 fossil/MJ |
| Maagaas | 56 | g CO2 fossil/MJ |
| Võrguelekter | 400 | g CO2 fossil/kWh |

Kütus

CO2 fossil heide

Ühik

Kivisüsi

95

g CO2 fossil/MJ

Toornafta

73

g CO2 fossil/MJ

Kütteõli 1

74

g CO2 fossil/MJ

Kütteõli 2–5

77

g CO2 fossil/MJ

Veeldatud naftagaas

69

g CO2 fossil/MJ

Maagaas

56

g CO2 fossil/MJ

Võrguelekter

400

g CO2 fossil/kWh

Massibilansi arvutamise periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Arvutused peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

Taastuvatest energiaallikatest (2) toodetud energia kogust, mis on ostetud ja tootmisprotsessis ära kasutatud, ei võeta CO2-heite arvutamisel arvesse. Taotleja esitab asjakohased dokumendid selle kohta, et vabrik on kõnealust energiat tõepoolest kasutanud või selle sisse ostnud.

2. kriteerium –   energiatarbimine

a)   Elekter

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud elektritarve väljendatakse punktides (PE) järgmiselt.

Punktide arv PE ei tohi olla üle 1,5.

PE arvutatakse järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud energiatarve (Epaberimass,i väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt:

Epaberimass,i = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter

Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud elektritarve (Epaber):

Epaber = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter

Lõpliku pallide üldarvu (PE) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad punktid:

Formula

Kui integreeritud tehaste puhul on paberimassi ja paberiga seotud energiatarvet keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas koguenergiatarve, märgitakse paberimassi tootmise energiatarbeks null ning paberi tootmise energiatarve peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmiseks vajalikku energiatarvet.

b)   Kütus (soojusenergia):

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud kütusetarve väljendatakse punktides (PF) järgmiselt.

Punktide arv PF ei tohi olla üle 1,5.

PF arvutatakse järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud kütusetarve (Fpaberimass,i väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt:

Fpaberimass,i = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter.

Märkus:

mehaanilise puidumassi puhul ei ole vaja arvutada Fpabermass,i väärtust (ega selle osa PF, paberimass väärtuses), välja arvatud juhul, kui see on kaubanduslik kuivatatud puidumass, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %.

Müüdud soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogus lisatakse eespool esitatud võrrandis märgitud müüdud kütusekogusele.

Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud kütusetarve (Fpaber, väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta):

Fpaber = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter.

Lõpliku pallide üldarvu (PF) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad punktid:

Formula

Tabel 3

Elektri ja kütuste puhul kasutatavad kontrollväärtused

| Paberimassi liik | Kütusetarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta
  Fkontrollväärtus | Elektritarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta
  Ekontrollväärtus |
| --- | --- | --- |
| Keemiline paberimass | 4 000
  (Märkus: õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %, võib see väärtus olla kuni 25 % suurem kuivatamisele kulunud energia tõttu) | 800 |
| Puidumass | 900
  (Märkus: väärtust kohaldatakse vaid õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %) | 1 900 |
| CTMP | 1 000 | 2 000 |
| Ringlussevõetud kiust saadud paberimass | 1 800
  (Märkus: õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %, võib see väärtus olla kuni 25 % suurem kuivatamisele kulunud energia tõttu) | 800 |
| Paberi liik | Kütusetarve
  kWh/tonn | Elektritarve
  kWh/tonn |
| Katmata puiduvaba kvaliteetpaber,
  ajakirjapaber (SC) | 1 800 | 600 |
| Kaetud puiduvaba kvaliteetpaber,
  kaetud ajakirjapaber (LWC, MWC) | 1 800 | 800 |

Paberimassi liik

Kütusetarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta

Fkontrollväärtus

Elektritarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta

Ekontrollväärtus

Keemiline paberimass

4 000

(Märkus: õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %, võib see väärtus olla kuni 25 % suurem kuivatamisele kulunud energia tõttu)

800

Puidumass

900

(Märkus: väärtust kohaldatakse vaid õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %)

1 900

CTMP

1 000

2 000

Ringlussevõetud kiust saadud paberimass

1 800

(Märkus: õhkkuiva kaubandusliku paberimassi puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %, võib see väärtus olla kuni 25 % suurem kuivatamisele kulunud energia tõttu)

800

Paberi liik

Kütusetarve

kWh/tonn

Elektritarve

kWh/tonn

Katmata puiduvaba kvaliteetpaber,

ajakirjapaber (SC)

1 800

600

Kaetud puiduvaba kvaliteetpaber,

kaetud ajakirjapaber (LWC, MWC)

1 800

800

Hindamine ja kontroll (nii elektri kui ka kütuse puhul). Taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja kõik asjakohased tõendavad dokumendid. Seega märgitakse esitatavate üksikasjade hulgas ka kogu elektri- ja kütusetarve.

Taotleja arvutab kogu paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud sisendenergia (jaguneb soojusenergiaks/kütusteks ning elektrienergiaks), kaasa arvatud ringlussevõetud paberijäätmete värviärastusel kasutatud energia. Energiatarbe arvutamisel ei võeta arvesse tooraine veoks, paberi katmiseks väljaspool paberimasinat ja pakendamiseks kulutatud energiat.

Kogu soojusenergia arvutamisel arvestatakse ka kõiki ostetud kütuseid. Võetakse arvesse ka käitisesiseste protsessidega seotud vedelike ning jääkide ja jäätmete (nt puidujäätmed, saepuru, vedelikud, paberijäägid, praakpaber) põletamisel regenereeritud soojusenergiat, samuti käitises elektri tootmisel saadud soojusenergiat, kusjuures taotlejal on kogu soojusenergia arvutamisel vaja arvesse võtta siiski ainult 80 % nendest allikatest pärinevast soojusenergiast.

Elektrienergia tähendab kogu ülekandevõrgust tootmiskäitisesse sisenevat ja seal toodetud elektrienergiat. Reovee puhastamiseks kasutatud elektrit ei arvestata.

Kui elektrienergia kasutamisel soojusallikana tekib ka auru, arvutatakse auru moodustumissoojus, jagatakse see 0,8ga ja liidetakse kogu kütusetarbele.

Kui integreeritud tehaste puhul on paberimassi ja paberiga seotud kütuse (soojusenergia) kogust keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas kütuse (soojusenergia) kogused kokku, märgitakse paberimassi tootmisel kasutatavaks kütuse (soojusenergia) koguseks null ning paberi tootmisel kasutatav kütuse (soojusenergia) kogus peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmiseks vajalikku kütuse (soojusenergia) kogust.

3. kriteerium –   kiud: säästev metsamajandamine

Paberitootmisel võib kiu toorainena kasutada ringlussevõetud või esmast kiudu.

Esmase kiu kohta peab olema kehtiv säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu.

Kui sertifitseerimissüsteemi kohaselt on lubatud kasutada toote või tootevaliku valmistamisel nii sertifitseeritud kui sertifitseerimata toorainet, ei tohi sertifitseerimata tooraine osakaal olla suurem kui 50 %. Sertifitseerimata tooraine suhtes kohaldatakse kontrollsüsteemi, mis tagab, et tooraine on seadusliku päritoluga ning vastab kõikidele muudele sertifitseerimissüsteemiga sertifitseerimata tooraine suhtes kehtestatud nõuetele.

Säästva metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate väljaandvad sertifitseerimisasutused peavad olema akrediteeritud/tunnustatud kõnealuse sertifitseerimissüsteemi raames.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab asjakohased dokumendid paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud kiu liigi, koguse ja päritolu kohta.

Esmase kiu kasutamisel peab toote kohta olema kehtiv säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Kui toode või tootevalik sisaldab sertifitseerimata toorainet, tuleb tõendada, et sertifitseerimata tooraine osakaal on alla 50 % ning et selle suhtes kohaldatakse kontrollsüsteemi, mis tagab, et tooraine on seadusliku päritoluga ning vastab kõikidele muudele sertifitseerimiskavaga sertifitseerimata tooraine suhtes kehtestatud nõuetele.

Ringlussevõetud kiu kasutamisel esitab taotleja deklaratsiooni selle kohta, et ringlussevõetud kiu keskmise osakaal tootes on kooskõlas standardiga EN 643 või võrdväärse standardiga. Taotleja esitab deklaratsiooni, et tootes ei kasutatud paberitehase (enda või ostetud) praagist saadud kiudu.

4. kriteerium –   ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud keemiatoodete nimekirja ja asjakohased dokumendid (nt ohutuskaardid). Nendes nimekirjades märgitakse kõigi kasutatud tehnoloogiliste kemikaalide kogus, otstarve ja tarnijad.

a)   Ohtlikud ained ja segud

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõikega 6 ei tohi toode sisaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artiklis 57 nimetatud aineid ega aineid või segusid, mis vastavad allpool loetletud ohuklasside ja -kategooriate klassifitseerimise kriteeriumidele.

Ohu- ja riskilausete loetelu

| Ohulause (GHS) (4) | ELi riskilause (5) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav. | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine. | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav. | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav. | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine. | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav. | R23/26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine. | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte. | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte. | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe. | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe. | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe. | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust. | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet. | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet. | R60 / 61 / 60–61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet. Arvatavasti kahjustab loodet. | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust. | R61/62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust. | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet. | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet. | R62–63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last. | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid. | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid. | R68/20/21/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel. | R48/25/24/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel. | R48/20/21/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele. | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime. | R50–53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime. | R51–53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. | R52–53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet. | R53 |
| EUH059 Oht osoonikihile. | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas. | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas. | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas. | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine. | R39–41 |
| Paberimassi ja paberi tootmisel ei tohi kasutada kaubanduslikke värvivalmistisi, värvaineid, pinnaviimistlusaineid, lisandeid ega pinnakattevahendeid, millele on kasutamise ajal omistatud või võidakse omistada ohulause H317 – Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni. | R43 |

Ohulause (GHS) (4)

ELi riskilause (5)

H300 Allaneelamisel surmav.

R28

H301 Allaneelamisel mürgine.

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav.

R65

H310 Nahale sattumisel surmav.

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine.

R24

H330 Sissehingamisel surmav.

R23/26

H331 Sissehingamisel mürgine.

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte.

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte.

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe.

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe.

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe.

R40

H360F Võib kahjustada viljakust.

R60

H360D Võib kahjustada loodet.

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet.

R60 / 61 / 60–61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet. Arvatavasti kahjustab loodet.

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust.

R61/62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust.

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet.

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet.

R62–63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last.

R64

H370 Kahjustab elundeid.

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Võib kahjustada elundeid.

R68/20/21/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel.

R48/25/24/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel.

R48/20/21/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele.

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

R50–53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

R51–53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

R52–53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet.

R53

EUH059 Oht osoonikihile.

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas.

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas.

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas.

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine.

R39–41

Paberimassi ja paberi tootmisel ei tohi kasutada kaubanduslikke värvivalmistisi, värvaineid, pinnaviimistlusaineid, lisandeid ega pinnakattevahendeid, millele on kasutamise ajal omistatud või võidakse omistada ohulause H317 – Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni.

R43

Eespool nimetatud nõuet ei kohaldata, kui kasutatud ainete või segude omadused tootmisprotsessis muutuvad (nt aine ei ole enam bioloogiliselt kättesaadav, toimub keemiline muutumine) ning kui identifitseeritud ohtu enam ei ole.

Selliste ainete ja segude puhul, millele võidakse omistada või on omistatud eespool esitatud ohu- ja riskilaused ning mis vastavad ohuklassidesse ja -kategooriatesse klassifitseerimise kriteeriumidele, ning ainete puhul, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktides a, b või c nimetatud kriteeriumidele, ei tohi kontsentratsiooni piirmäär ületada üldist või konkreetset kontsentratsiooni piirmäära, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 10. Kui on kindlaks määratud konkreetne kontsentratsiooni piirmäär, kohaldatakse seda kontsentratsiooni üldise piirmäära suhtes.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktides d, e või f nimetatud kriteeriumidele vastavate ainete kontsentratsiooni piirmäär ei tohi olla suurem kui 0,1 % massiprotsenti.

Hindamine ja kontroll. Taotleja peab tõendama vastavust kõnealustele kriteeriumidele ning esitama andmed tootmises kasutatud aine koguse kohta (kg ühe tonni õhkkuiva paberi kohta), lisaks peab ta tõendama, et käesoleva kriteeriumi raames nimetatud ainete kontsentratsioon lõpptootes on väiksem kui kehtestatud kontsentratsiooni piirmäär. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 peab ainete ja segude kontsentratsioon olema märgitud ohutuskaardil.

b)   Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõike 1 kohaselt loetletud ained

Väga kõrge riskiteguriga ainena määratletud ning määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohaselt esitatud loetelus nimetatud ainete kontsentratsioon ei tohi segus, tootes ega komplekstoote homogeenses osas olla suurem kui 0,1 % ning määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 punkti a kohase keelu suhtes ei tohi teha erandit. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 10 kindlaksmääratud konkreetset kontsentratsiooni piirmäära kohaldatakse juhul, kui see on väiksem kui 0,1 %

Hindamine ja kontroll. Loetelu ainetest, mis on määratletud väga kõrge riskiteguriga ainena ning mis määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohaselt on lisatud kandidaatainete loetellu, on avaldatud veebiaadressil

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Taotleja peab tõendama vastavust kõnealustele kriteeriumidele ning esitama andmed tootmises kasutatud aine koguse kohta (kg ühe tonni õhkkuiva paberi kohta), lisaks peab ta tõendama, et käesoleva kriteeriumi raames nimetatud ainete kontsentratsioon lõpptootes on väiksem kui kehtestatud kontsentratsiooni piirmäär. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 peab kontsentratsioon olema märgitud ohutuskaardil.

c)   Kloor

Pleegitusainena ei kasutata gaasilist kloori. Seda nõuet ei kohaldata kloordioksiidi valmistamise ja kasutamisega seotud gaasilise kloori suhtes.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab paberimassi tootja(te) deklaratsiooni selle kohta, et pleegitusainena ei ole kasutatud kloori. Märkus: kuivõrd seda nõuet kohaldatakse ka ringlussevõetud kiu suhtes, võib siiski kasutada eelmistes olelustsüklites gaasilise klooriga pleegitatud kiudu.

d)   Alküülfenooletoksülaadid

Puhastus- ja värviärastuskemikaalidele, vahutamisvastastele valmististele, dispergaatoritele ning katetele ei lisata alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate. Alküülfenoolide derivaadid on ained, mille lagunemisel tekivad alküülfenoolid.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab kemikaalide tarnija(te) deklaratsiooni(d) selle kohta, et kõnealustele toodetele ei ole lisatud alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate.

e)   Jääkmonomeerid

Katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ja käitisesiseses ning -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid ei tohi sisaldada jääkmonomeere (v.a akrüülamiid), millele võidakse omistada või on omistatud järgmised riskilaused (või mitmest sellisest hoiatusest koostatud liitmärge), kokku üle 100 ppm kuivainest.

| Ohulause (6) | Riskilause (7) |
| --- | --- |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte. | R46 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe. | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe. | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe. | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust. | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet. | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet. | R60 / 61 / 60–61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet. | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust. | R61/62 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele. | R50 / 50–53 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime. | R50–53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime. | R51–53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime. | R52–53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet. | R53 |

Ohulause (6)

Riskilause (7)

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte.

R46

H350 Võib põhjustada vähktõbe.

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe.

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe.

R40

H360F Võib kahjustada viljakust.

R60

H360D Võib kahjustada loodet.

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet.

R60 / 61 / 60–61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet.

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust.

R61/62

H400 Väga mürgine veeorganismidele.

R50 / 50–53

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

R50–53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime.

R51–53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime.

R52–53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet.

R53

Katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ja käitisesiseses ning -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid ei tohi sisaldada akrüülamiidi üle 700 ppm kuivainest.

Pädev asutus võib vabastada taotleja käitisevälises veepuhastuses kasutatavate kemikaalidega seotud nõuete täitmisest.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ja asjakohased dokumendid (nt ohutuskaardid).

f)   Värviärastussegudes kasutatavad pindaktiivsed ained

Värviärastussegudes kasutatavad pindaktiivsed ained peavad olema täielikult biolagundatavad (katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid vt allpool).

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ning iga pindaktiivse aine kohta asjakohased ohutuskaardid või katseprotokolli, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid: OECD standardid 302 A–C (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 302 A ja B puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema vähemalt 70 % ning 302 C puhul vähemalt 60 % ainest.

g)   Biotsiidid

Kiudu sisaldavates veeringesüsteemides lima moodustavate organismide tõrjeks kasutatavad biotsiidid ja biostaatikumid ei ole bioakumuleerumisvõimelised. Biostaatikumide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli/vee jaotuskonstandi) väärtus peab olema < 3,0 või katseliselt määratud bioakumuleerimisvõime ≤ 100.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohase ohutuskaardi või katsearuande, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused; katsetamisel kasutatakse katsemeetodeid OECD 107, 117 või 305 A–E.

h)   Asovärvid

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisaga ei tohi kasutada asovärve, mis võivad lagunemisel moodustuda aromaatseid amiine.

| 1. | 4-aminobifenüül |
| --- | --- |

1.

4-aminobifenüül

(92–67-1)

| 2. | bensidiin |
| --- | --- |

2.

bensidiin

(92–87-5)

| 3. | 4-kloro-o-toluidiin |
| --- | --- |

3.

4-kloro-o-toluidiin

(95–69-2)

| 4. | 2-naftüülamiin |
| --- | --- |

4.

2-naftüülamiin

(91–59-8)

| 5. | o-aminoasotolueen |
| --- | --- |

5.

o-aminoasotolueen

(97–56-3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotolueen |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotolueen

(99–55-8)

| 7. | p-kloroaniliin |
| --- | --- |

7.

p-kloroaniliin

(106–47-8)

| 8. | 2,4-diaminoanisool |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanisool

(615–05-4)

| 9. | 4,4’-diaminodifenüülmetaan |
| --- | --- |

9.

4,4’-diaminodifenüülmetaan

(101–77-9)

| 10. | 3,3’-diklorobensidiin |
| --- | --- |

10.

3,3’-diklorobensidiin

(91–94-1)

| 11. | 3,3’-dimetoksübensidiin |
| --- | --- |

11.

3,3’-dimetoksübensidiin

(119–90-4)

| 12. | 3,3’-dimetüülbensidiin |
| --- | --- |

12.

3,3’-dimetüülbensidiin

(119–93-7)

| 13. | 3,3’-dimetüül-4,4’-diaminodifenüülmetaan |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetüül-4,4’-diaminodifenüülmetaan

(838–88-0)

| 14. | p-kresidiin |
| --- | --- |

14.

p-kresidiin

(120–71-8)

| 15. | 4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin)

(101–14-4)

| 16. | 4,4’-oksüdianiliin |
| --- | --- |

16.

4,4’-oksüdianiliin

(101–80-4)

| 17. | 4,4’-tiodianiliin |
| --- | --- |

17.

4,4’-tiodianiliin

(139–65-1)

| 18. | o-toluidiin |
| --- | --- |

18.

o-toluidiin

(95–53-4)

| 19. | 2,4-diaminotolueen |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotolueen

(95–80-7)

| 20. | 2,4,5-trimetüülaniliin |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetüülaniliin

(137–17-7)

| 21. | 4-aminoasobenseen |
| --- | --- |

21.

4-aminoasobenseen

(60–09-3)

| 22. | o-anisidiin |
| --- | --- |

22.

o-anisidiin

(90–04-0)

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

i)   Metallikomplekside alusel valmistatud värvained ja pigmendid

Plii-, vase-, kroomi-, nikli- või alumiiniumikomplekside alusel valmistatud värve ja pigmente ei tohi kasutada. Vaskftalotsüaniinvärve ja -pigmente võib siiski kasutada.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

j)   Värvainete saastumine ioonidega

Kasutatud värvainetes saasteainetena esinevate ioonide sisaldus ei tohi ületada järgmisi väärtusi: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

5. kriteerium –   jäätmekäitlus

Kõigis paberimassi ja paberi tootmise käitistes peab olema jäätmete ja ökomärgisega toodete tootmisjääkide käitlemise süsteem, mille on kindlaks määranud asjaomased paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused. Süsteem peab olema dokumenteeritud või selgitatud taotluses, kusjuures käsitletud peavad olema vähemalt järgmised punktid:

| — | ringlusse suunatava materjali jäätmevoost eraldamise ja kasutamise meetodid, |
| --- | --- |

—

ringlusse suunatava materjali jäätmevoost eraldamise ja kasutamise meetodid,

| — | regenereerimismenetlused materjalide muuks kasutuseks, nagu põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või kasutamine põllumajanduses, |
| --- | --- |

—

regenereerimismenetlused materjalide muuks kasutuseks, nagu põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või kasutamine põllumajanduses,

| — | ohtlike jäätmete käitlemise viisid (nagu on kindlaks määranud asjakohaseid paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused). |
| --- | --- |

—

ohtlike jäätmete käitlemise viisid (nagu on kindlaks määranud asjakohaseid paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused).

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab iga asjaomase tootmiskäitise jäätmekäitluse üksikasjalise kirjelduse ja deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

6. kriteerium –   kasutuskõlblikkus

Toode peab vastama oma kasutusotstarbele.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab asjakohased dokumendid sellele kriteeriumile vastavuse kohta. Katsemeetodid peavad vastama järgmistele standarditele:

| — | koopiapaber: EN 12281 – „Printing and business paper – Requirements for copy paper for dry toner imaging processes” (Printeripaber ja päisega paber – Kuivprinteriga trükkimisel koopiapaberile esitatavad nõuded) |
| --- | --- |

—

koopiapaber: EN 12281 – „Printing and business paper – Requirements for copy paper for dry toner imaging processes” (Printeripaber ja päisega paber – Kuivprinteriga trükkimisel koopiapaberile esitatavad nõuded)

| — | lintpaber: EN 12858 – „Paper – Printing and business paper – Requirements for continuous stationery” (Paber – Printeripaber ja päisega paber – Lintpaberile esitatavad nõuded) |
| --- | --- |

—

lintpaber: EN 12858 – „Paper – Printing and business paper – Requirements for continuous stationery” (Paber – Printeripaber ja päisega paber – Lintpaberile esitatavad nõuded)

Toode peab vastama kohaldatava standardi kohastele vastupidavusnõuetele. Kasutusjuhendis esitatakse vastupidavuse hindamisel kasutatavate normide ja standardite loetelu.

Eespool kirjeldatud meetodite asemel võib tootja esitada oma toodete kasutuskõlblikkuse tõendamiseks asjakohased dokumendid, mis kinnitavad, et paberi kvaliteet vastab standardile EN ISO/IEC 17050-1:2004, millega on kehtestatud üldised nõuded tarnijate normdokumentidele vastavuse deklaratsioonide suhtes.

7. kriteerium –   pakendil esitatav teave

Toote pakendil peab olema järgmine teave:

„Vanapaber kogutakse ringlusse võtmiseks”.

Kui kasutatakse ringlussevõetud kiudu, võib valmistaja märkida ökomärgise kõrval ringlussevõetud kiu minimaalse sisalduse protsentides.

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab toote pakendi näidise, millele on märgitud nõuetekohane teave.

Hindamine ja kontroll.

8. kriteerium –   ELi ökomärgisel esitatav teave

8. kriteerium –

ELi ökomärgisel esitatav teave

Vabatahtlik tekstiväljaga märgis peab sisaldama järgmist:

| „— | vähene õhu- ja veereostus |
| --- | --- |

„—

vähene õhu- ja veereostus

| — | sisaldab sertifitseeritud ja/või ringlussevõetud kiudu [iga juhu puhul eraldi] |
| --- | --- |

—

sisaldab sertifitseeritud ja/või ringlussevõetud kiudu [iga juhu puhul eraldi]

| — | ohtlike ainete sisaldus piiratud”. |
| --- | --- |

—

ohtlike ainete sisaldus piiratud”.

Juhised vabatahtliku tekstiväljaga märgise kasutamise kohta on esitatud „Ökomärgise kasutamisjuhendis” veebilehel

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll. Taotleja esitab toote pakendi näidise, millel on ökomärgis, ja tõendi sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

Hindamine ja kontroll.

---

(1)  Erandkorras võib tase olla kuni 0,1, kui on võimalik tõendada, et suurem fosforisisaldus tuleneb puidumassi looduslikust fosforisisaldusest

1

(2)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ määratlusele (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).

2

(3)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

(5)  Vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1).

5

(6)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008.

6

(7)  Vastavalt direktiivile 67/548/EMÜ.

7

---