# Euroopan unionin L 235/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.235.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 235 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta10. syyskuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.235.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 235

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta10. syyskuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2011/526/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2011, Saksan myöntämästä valtiontuesta C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) (KStG-lain saneerauslauseke)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 275)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontuesta asiassa C 24/09 (ex N 446/08) – Valtiontuki energiaintensiivisille yrityksille, ekosähköä koskeva laki, Itävalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1363)

   (
  1
  ) | 42 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

2011/526/EU

*

Komission päätös, annettu 29 päivänä syyskuuta 2010, valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)

1

1

2011/527/EU

*

Komission päätös, annettu 26 päivänä tammikuuta 2011, Saksan myöntämästä valtiontuesta C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) (KStG-lain saneerauslauseke)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 275)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 275)

1

26

2011/528/EU

*

Komission päätös, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontuesta asiassa C 24/09 (ex N 446/08) – Valtiontuki energiaintensiivisille yrityksille, ekosähköä koskeva laki, Itävalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1363)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1363)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 10.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,

valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/526/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti toimenpiteistä 21 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti toimenpiteistä 21 päivänä lokakuuta 2009.

| (2) | Komissio päätteli alustavasti 4 päivänä marraskuuta 2009 (2) tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’, että toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’Sparkasse’, pääoman korottamiseksi ovat valtiontukea, ja epäili, voitiinko Sparkassen hyväksi toteutettujen toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätteli alustavasti 4 päivänä marraskuuta 2009 (2) tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’, että toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’Sparkasse’, pääoman korottamiseksi ovat valtiontukea, ja epäili, voitiinko Sparkassen hyväksi toteutettujen toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman.

| (3) | Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä tammikuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä tammikuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa.

| (4) | Saksa toimitti 11 päivänä helmikuuta 2010 rakenneuudistussuunnitelman, josta keskusteltiin useissa kokouksissa ja puhelinkokouksissa joulukuun 2009 ja syyskuun 2010 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(4)

Saksa toimitti 11 päivänä helmikuuta 2010 rakenneuudistussuunnitelman, josta keskusteltiin useissa kokouksissa ja puhelinkokouksissa joulukuun 2009 ja syyskuun 2010 välisenä aikana.

| (5) | Saksa toimitti lisätietoja ja päivitettyjä versioita rakenneuudistussuunnitelmasta 15 päivänä tammikuuta 2010, 10, 12 ja 24 päivänä helmikuuta 2010, 10 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010, 21 ja 28 päivänä toukokuuta 2010, 8 ja 11 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä heinäkuuta 2010 ja 10 ja 23 päivänä elokuuta 2010. Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio toimitettiin 1 päivänä syyskuuta 2010. |
| --- | --- |

(5)

Saksa toimitti lisätietoja ja päivitettyjä versioita rakenneuudistussuunnitelmasta 15 päivänä tammikuuta 2010, 10, 12 ja 24 päivänä helmikuuta 2010, 10 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010, 21 ja 28 päivänä toukokuuta 2010, 8 ja 11 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä heinäkuuta 2010 ja 10 ja 23 päivänä elokuuta 2010. Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio toimitettiin 1 päivänä syyskuuta 2010.

2.   KUVAUS TUENSAAJASTA

| (6) | Sparkasse KölnBonn on saksalainen säästöpankki. Se perustettiin nykymuodossaan vuonna 2005, kun Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn, joiden omistajia (saksaksi ”Träger”, jolla tarkoitetaan säästökassa vastaavaa julkista laitosta, jäljempänä ’omistaja’) olivat Kölnin ja Bonnin kaupungit, sulautuivat toisiinsa. Kölnin kaupungilla on välillisesti 70 prosentin osuus uudesta pankista, ja Bonnin kaupungilla 30 prosentin osuus. Sulautumisen jälkeen Sparkasse KölnBonnin omistajan tehtäviä on hoitanut Zweckverband Sparkasse KölnBonn -yhteisö, jäljempänä ’Zweckverband’. Zweckverband on tiettyä tarkoitusta varten perustettu julkisoikeudellinen yhteisö. Zweckverbandin ainoita omistajia ovat Kölnin kaupunki (70 prosenttia) ja Bonnin kaupunki (30 prosenttia). |
| --- | --- |

(6)

Sparkasse KölnBonn on saksalainen säästöpankki. Se perustettiin nykymuodossaan vuonna 2005, kun Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn, joiden omistajia (saksaksi ”Träger”, jolla tarkoitetaan säästökassa vastaavaa julkista laitosta, jäljempänä ’omistaja’) olivat Kölnin ja Bonnin kaupungit, sulautuivat toisiinsa. Kölnin kaupungilla on välillisesti 70 prosentin osuus uudesta pankista, ja Bonnin kaupungilla 30 prosentin osuus. Sulautumisen jälkeen Sparkasse KölnBonnin omistajan tehtäviä on hoitanut Zweckverband Sparkasse KölnBonn -yhteisö, jäljempänä ’Zweckverband’. Zweckverband on tiettyä tarkoitusta varten perustettu julkisoikeudellinen yhteisö. Zweckverbandin ainoita omistajia ovat Kölnin kaupunki (70 prosenttia) ja Bonnin kaupunki (30 prosenttia).

| (7) | Vuoden 2008 lopussa Sparkasse oli Saksan toiseksi suurin säästöpankki, ja sen tase oli 31 miljardia euroa. Sparkassella oli kyseisenä ajankohtana Moody’sin luottoluokitus Aa2. Luokitus laski A1-tasolle 15 päivänä maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2008 lopussa Sparkasse oli Saksan toiseksi suurin säästöpankki, ja sen tase oli 31 miljardia euroa. Sparkassella oli kyseisenä ajankohtana Moody’sin luottoluokitus Aa2. Luokitus laski A1-tasolle 15 päivänä maaliskuuta 2010.

| (8) | Sparkasse tarjoaa vähittäispankkipalveluja yksityisasiakkaille (Privatkundengeschäft) ja yrityksille (Firmenkundengeschäft). Se toimii alueellisella tasolla aktiivisesti hankkeiden rahoituksen ja pääomamarkkinoiden alalla (Kapitalmarktgeschäft), ja se tarjoaa myös muita finanssipalveluja, kuten varainhoitoa. |
| --- | --- |

(8)

Sparkasse tarjoaa vähittäispankkipalveluja yksityisasiakkaille (Privatkundengeschäft) ja yrityksille (Firmenkundengeschäft). Se toimii alueellisella tasolla aktiivisesti hankkeiden rahoituksen ja pääomamarkkinoiden alalla (Kapitalmarktgeschäft), ja se tarjoaa myös muita finanssipalveluja, kuten varainhoitoa.

| (9) | Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkinaosuus oli vuonna 2008 noin [30–35] (3) prosenttia yksityisasiakkaiden talletuksista, noin [20–25] prosenttia yksityisasiakkaille annetuista lainoista ja [15–20] prosenttia yritysluotoista (4). |
| --- | --- |

(9)

Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkinaosuus oli vuonna 2008 noin [30–35] (3) prosenttia yksityisasiakkaiden talletuksista, noin [20–25] prosenttia yksityisasiakkaille annetuista lainoista ja [15–20] prosenttia yritysluotoista (4).

3.   TUKITOIMENPITEET

| (10) | Sparkassen pääomaa korotettiin yhteensä 650 miljoonalla eurolla






  i) | laskemalla liikkeeseen osuustodistuksia (Genussrechte) vuoden 2008 lopussa ja |
| --- | --- | --- |

(10)

Sparkassen pääomaa korotettiin yhteensä 650 miljoonalla eurolla

i)

laskemalla liikkeeseen osuustodistuksia (Genussrechte) vuoden 2008 lopussa ja

| ii) | äänettömällä osakkuudella (Stille Einlage) vuoden 2009 alussa. |
| --- | --- |

ii)

äänettömällä osakkuudella (Stille Einlage) vuoden 2009 alussa.

3.1   Osuustodistukset (Genussrechte)

| (11) | Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, jäljempänä ’Förderungsgesellschaft’, merkitsi joulukuussa 2008 Sparkassen nimellisiä osuustodistuksia 300 miljoonan euron arvosta (kaksi 150 miljoonan euron erää). |
| --- | --- |

(11)

Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, jäljempänä ’Förderungsgesellschaft’, merkitsi joulukuussa 2008 Sparkassen nimellisiä osuustodistuksia 300 miljoonan euron arvosta (kaksi 150 miljoonan euron erää).

| (12) | Förderungsgesellschaft on Rheinischer Sparkassen- und Giroverbandin (Reinin alueen säästöpankkien yhdistys, jäljempänä ”RSGV”) kokonaan omistama tytäryhtiö. RSGV on kaikkien Rheinlandin alueella sijaitsevien säästöpankkien ja niiden julkisten omistajien julkisoikeudellinen yhteisö, joka edustaa säästöpankkeja ja niiden (julkisia) omistajia. Yhtiösäännön mukaan Förderungsgesellschaftin tavoitteena on edistää RSGV:hen kuuluvia säästöpankkeja. Förderungsgesellschaft voi antaa säästöpankeille pääomaa ainoastaan antolainaustoiminnan kehittämistä varten, ja sille voidaan myöntää lainoja. |
| --- | --- |

(12)

Förderungsgesellschaft on Rheinischer Sparkassen- und Giroverbandin (Reinin alueen säästöpankkien yhdistys, jäljempänä ”RSGV”) kokonaan omistama tytäryhtiö. RSGV on kaikkien Rheinlandin alueella sijaitsevien säästöpankkien ja niiden julkisten omistajien julkisoikeudellinen yhteisö, joka edustaa säästöpankkeja ja niiden (julkisia) omistajia. Yhtiösäännön mukaan Förderungsgesellschaftin tavoitteena on edistää RSGV:hen kuuluvia säästöpankkeja. Förderungsgesellschaft voi antaa säästöpankeille pääomaa ainoastaan antolainaustoiminnan kehittämistä varten, ja sille voidaan myöntää lainoja.

| (13) | Osuustodistusten korko on 8 prosenttia. Ne ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013. Sääntelyn kannalta osuustodistukset ovat Tier 2 -pääomaa. |
| --- | --- |

(13)

Osuustodistusten korko on 8 prosenttia. Ne ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013. Sääntelyn kannalta osuustodistukset ovat Tier 2 -pääomaa.

| (14) | Osuustodistuksista katetaan vuotuisia tappioita samassa suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan. Niihin on sidottu osuustodistuksiin liittyvien maksujen [...] siirtomekanismi, toisin sanoen osuustodistusten maksamatta olevat maksut on maksettava viimeistään [2–6] vuoden kuluessa niiden erääntymisestä. Sama pätee maksuihin, joilla täydennetään osuustodistusten nimellisarvoa, jos se hupenee tappioiden kattamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Osuustodistuksista katetaan vuotuisia tappioita samassa suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan. Niihin on sidottu osuustodistuksiin liittyvien maksujen [...] siirtomekanismi, toisin sanoen osuustodistusten maksamatta olevat maksut on maksettava viimeistään [2–6] vuoden kuluessa niiden erääntymisestä. Sama pätee maksuihin, joilla täydennetään osuustodistusten nimellisarvoa, jos se hupenee tappioiden kattamisen vuoksi.

| (15) | Todistusten rahoittamiseksi Förderungsgesellschaft otti kaksi lainaa [...]. Lainoista maksettiin [4–5] prosentin kiinteä korko osuustodistusten voimassaolon ajan. RSGV on taannut lainan [...] asti, ja se saa Förderungsgesellschaftilta takauksestaan [1,8–2,5] prosentin korvauksen. |
| --- | --- |

(15)

Todistusten rahoittamiseksi Förderungsgesellschaft otti kaksi lainaa [...]. Lainoista maksettiin [4–5] prosentin kiinteä korko osuustodistusten voimassaolon ajan. RSGV on taannut lainan [...] asti, ja se saa Förderungsgesellschaftilta takauksestaan [1,8–2,5] prosentin korvauksen.

3.2   Äänetön osakkuus

| (16) | Sparkasse KölnBonnin ja Zweckverbandin välillä tehtiin 2 päivänä tammikuuta 2009 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 äänetöntä osakkuutta (Stille Gesellschaft) koskevat sopimukset, joiden kokonaisarvo oli 350 miljoonaa euroa ja jotka maksettiin kahdessa erässä niin, että 2 päivänä tammikuuta 2009 maksettiin 300 miljoonaa euroa ja 1 päivänä huhtikuuta 2009 maksettiin 50 miljoonaa euroa. Äänetön osakkuus on järjestely, jossa sijoittaja ei saa äänioikeuksia mutta hänelle maksetaan korvaus. Äänetön osakkuus annetaan määräämättömäksi ajaksi, ja se katsotaan Tier 1 -ydinpääomaksi. Äänettömän osakkuuden omistaa Zweckverband. |
| --- | --- |

(16)

Sparkasse KölnBonnin ja Zweckverbandin välillä tehtiin 2 päivänä tammikuuta 2009 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 äänetöntä osakkuutta (Stille Gesellschaft) koskevat sopimukset, joiden kokonaisarvo oli 350 miljoonaa euroa ja jotka maksettiin kahdessa erässä niin, että 2 päivänä tammikuuta 2009 maksettiin 300 miljoonaa euroa ja 1 päivänä huhtikuuta 2009 maksettiin 50 miljoonaa euroa. Äänetön osakkuus on järjestely, jossa sijoittaja ei saa äänioikeuksia mutta hänelle maksetaan korvaus. Äänetön osakkuus annetaan määräämättömäksi ajaksi, ja se katsotaan Tier 1 -ydinpääomaksi. Äänettömän osakkuuden omistaa Zweckverband.

| (17) | Äänettömän osakkuuden rahoittamiseksi Zweckverband otti ensimmäistä erää varten 300 miljoonan euron lainan. [...] antoi 50 prosenttia lainasta ja [...] antoi loput 50 prosenttia. Zweckverband maksaa lainasta korvauksena 12 kuukauden euriborin lisättynä [0,7–1,1] prosentilla. Toinen 50 miljoonan euron erä rahoitettiin [...] otetulla lainalla, jonka korvauksena oli euribor lisättynä [0,7–1,1] prosentilla. Vaikka Köln tai Bonn ei ole kumpikaan antanut erityistä takausta, molemmat kaupungit vastaavat lain mukaan rajoituksettomasti Zweckverbandin kaikista veloista Zweckverbandin yhtiösäännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Äänettömän osakkuuden rahoittamiseksi Zweckverband otti ensimmäistä erää varten 300 miljoonan euron lainan. [...] antoi 50 prosenttia lainasta ja [...] antoi loput 50 prosenttia. Zweckverband maksaa lainasta korvauksena 12 kuukauden euriborin lisättynä [0,7–1,1] prosentilla. Toinen 50 miljoonan euron erä rahoitettiin [...] otetulla lainalla, jonka korvauksena oli euribor lisättynä [0,7–1,1] prosentilla. Vaikka Köln tai Bonn ei ole kumpikaan antanut erityistä takausta, molemmat kaupungit vastaavat lain mukaan rajoituksettomasti Zweckverbandin kaikista veloista Zweckverbandin yhtiösäännön mukaisesti.

| (18) | Sparkassen maksama korvaus äänettömästä osakkuudesta on 12 kuukauden euribor lisättynä 7,25 prosentilla. Korvaus asetettiin Deutsche Bankin Fairness Opinion -lausunnon mukaisesti. Korvauksen maksaminen edellyttää voitollista tasetta, ja se jää maksamatta, jos Sparkasse ei kirjaa voittoa asianomaiselta vuodelta. Maksua ei suoriteta, jos vakavaraisuussuhde on maksun erääntyessä alle 9 prosenttia ja jos maksaminen johtaisi tappioihin tai lisäisi tappioita kyseisenä varainhoitovuonna. Maksun lykkääntyessä siirtovelvollisuutta ei ole, eikä maksamatta olevaa määrää tarvitse maksaa myöhemmin. Äänetön osakkuus kattaa taseen tappiot suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan. |
| --- | --- |

(18)

Sparkassen maksama korvaus äänettömästä osakkuudesta on 12 kuukauden euribor lisättynä 7,25 prosentilla. Korvaus asetettiin Deutsche Bankin Fairness Opinion -lausunnon mukaisesti. Korvauksen maksaminen edellyttää voitollista tasetta, ja se jää maksamatta, jos Sparkasse ei kirjaa voittoa asianomaiselta vuodelta. Maksua ei suoriteta, jos vakavaraisuussuhde on maksun erääntyessä alle 9 prosenttia ja jos maksaminen johtaisi tappioihin tai lisäisi tappioita kyseisenä varainhoitovuonna. Maksun lykkääntyessä siirtovelvollisuutta ei ole, eikä maksamatta olevaa määrää tarvitse maksaa myöhemmin. Äänetön osakkuus kattaa taseen tappiot suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan.

4.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (19) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Sparkasse keskittyy yhtiösääntönsä mukaiseen alueellisen säästöpankin liiketoimintamalliin. Pankki keskittyy tarjoamaan tyypillisiä vähittäispankkipalveluja perinteisille asiakassegmenteilleen eli yksityisasiakkaille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille ja vetäytyy muista toiminnoista, kuten omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä tai sijoittamisesta strukturoituihin tuotteisiin, sekä luopuu tytäryhtiöistä, jotka eivät kuulu keskeiseen liiketoimintaan. Lisäksi pankki vähentää merkittävästi hallintokulujaan. |
| --- | --- |

(19)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Sparkasse keskittyy yhtiösääntönsä mukaiseen alueellisen säästöpankin liiketoimintamalliin. Pankki keskittyy tarjoamaan tyypillisiä vähittäispankkipalveluja perinteisille asiakassegmenteilleen eli yksityisasiakkaille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille ja vetäytyy muista toiminnoista, kuten omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä tai sijoittamisesta strukturoituihin tuotteisiin, sekä luopuu tytäryhtiöistä, jotka eivät kuulu keskeiseen liiketoimintaan. Lisäksi pankki vähentää merkittävästi hallintokulujaan.

4.1   Kuvaus rakenneuudistussuunnitelmasta

| (20) | Sparkasse keskittyy palvelemaan Kölnin ja Bonnin alueella sijaitsevia asiakkaita yksityisasiakkaiden, yksityisen varallisuudenhoidon, pk-yritysten ja yritysasiakkaiden sekä institutionaalisten asiakkaiden segmenteillä. Yritysasiakassegmentillä Sparkasse keskittyy asiakkaisiin, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 250 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(20)

Sparkasse keskittyy palvelemaan Kölnin ja Bonnin alueella sijaitsevia asiakkaita yksityisasiakkaiden, yksityisen varallisuudenhoidon, pk-yritysten ja yritysasiakkaiden sekä institutionaalisten asiakkaiden segmenteillä. Yritysasiakassegmentillä Sparkasse keskittyy asiakkaisiin, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 250 miljoonaa euroa.

| (21) | Sparkasse pienentää suurimpia luottojaan rajoittamalla luottosopimusten enimmäismääriä, vaatimalla lisävakuuksia tai siirtämällä riskiä muille luottolaitoksille. Sparkasse on jo onnistunut pienentämään luottojen määrää yritysasiakassegmentillä 551,5 miljoonalla eurolla ja sen tavoitteena on vähentää luottojen määrää vielä [900–1 100] miljoonalla eurolla vuoden 2013 loppuun mennessä vuoden 2008 alkuperäiseltä 2,8 miljardin euron tasolta. Lisäksi niille instituutioille, jotka eivät ole sidoksissa Kölnin ja Bonnin alueeseen, annettuja arvoltaan [800–900] miljoonan euron suuruisia luottoja vähennetään vuoden 2013 loppuun mennessä samoja välineitä käyttäen (ks. liitteessä I oleva 4 kohta). |
| --- | --- |

(21)

Sparkasse pienentää suurimpia luottojaan rajoittamalla luottosopimusten enimmäismääriä, vaatimalla lisävakuuksia tai siirtämällä riskiä muille luottolaitoksille. Sparkasse on jo onnistunut pienentämään luottojen määrää yritysasiakassegmentillä 551,5 miljoonalla eurolla ja sen tavoitteena on vähentää luottojen määrää vielä [900–1 100] miljoonalla eurolla vuoden 2013 loppuun mennessä vuoden 2008 alkuperäiseltä 2,8 miljardin euron tasolta. Lisäksi niille instituutioille, jotka eivät ole sidoksissa Kölnin ja Bonnin alueeseen, annettuja arvoltaan [800–900] miljoonan euron suuruisia luottoja vähennetään vuoden 2013 loppuun mennessä samoja välineitä käyttäen (ks. liitteessä I oleva 4 kohta).

| (22) | Sparkasse on jo pienentänyt omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin salkkuaan alkuperäisestä 550 miljoonasta eurosta [20–23] miljoonaan euroon, ja siitä luovutaan vähitellen kokonaan. Sparkasse lopettaa jatkossa kaiken omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja harkitsee luopuvansa kaupankäyntivarastostaan ja kirjaavansa näin kaikki jäljellä olevat vähäiset kaupankäyntiin liittyvät omaisuuserät varoihin ja velkoihin. Ne rajoitetaan laadullisesti koskemaan tiettyjä tuotteita, ja niiden on oltava määrältään päivittäisen riskirajan mukaisia (markkinariski < [3–5] miljoonaa euroa, ks. liitteessä I oleva 2 kohta). |
| --- | --- |

(22)

Sparkasse on jo pienentänyt omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin salkkuaan alkuperäisestä 550 miljoonasta eurosta [20–23] miljoonaan euroon, ja siitä luovutaan vähitellen kokonaan. Sparkasse lopettaa jatkossa kaiken omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja harkitsee luopuvansa kaupankäyntivarastostaan ja kirjaavansa näin kaikki jäljellä olevat vähäiset kaupankäyntiin liittyvät omaisuuserät varoihin ja velkoihin. Ne rajoitetaan laadullisesti koskemaan tiettyjä tuotteita, ja niiden on oltava määrältään päivittäisen riskirajan mukaisia (markkinariski < [3–5] miljoonaa euroa, ks. liitteessä I oleva 2 kohta).

| (23) | Yksi pääsyistä vuonna 2008 aiheutuneisiin Sparkassen tappioihin olivat sijoitukset niin kutsuttuun ABS-salkkuun ja SAA-salkkuun, jossa varat on hajautettu strategisesti (Strategic Asset Allocation). ABS-salkkuun tehtyjen sijoitusten kautta Sparkasse sai maantieteellisesti hajautettuja (5) ja valtaosin AAA-luokkaan kuuluvia varoja, esimerkiksi RMBS-instrumentteja (6), CDO-instrumentteja (7), CMBS-instrumentteja (8), ABS-instrumentteja (9) ja CLO-instrumentteja (10). Vuoden 2007 lopussa ABS-salkun arvo oli Sparkassen taseessa 1,05 miljardia euroa. SAA-salkussa on kyse erityisrahaston kautta hallinnoidusta hajautetusta arvopaperiomaisuudesta, joka muodostuu muun muassa kansainvälisistä kantaosakkeista, REIT-yhtiöistä (11) ja obligaatioista, mukaan luettuina korkean tuoton arvopaperit ja kehittyvien markkinoiden arvopaperit. Vuoden 2007 lopussa tämän salkun arvoksi kirjattiin Sparkassen taseessa 2,2 miljardia euroa. Vaikka Sparkasse pyrki hajauttamaan laajalti ABS- ja SAA-salkkujaan, finanssikriisi vaikutti niihin merkittävästi. Salkut olivat pääasiallinen syy 249 miljoonan euron alaskirjauksiin (12), jotka Sparkasse KölnBonnin oli tehtävä sijoitussalkussaan vuonna 2008 vuonna 2007 jo tehdyn 108 miljoonan euron alaskirjauksen lisäksi. |
| --- | --- |

(23)

Yksi pääsyistä vuonna 2008 aiheutuneisiin Sparkassen tappioihin olivat sijoitukset niin kutsuttuun ABS-salkkuun ja SAA-salkkuun, jossa varat on hajautettu strategisesti (Strategic Asset Allocation). ABS-salkkuun tehtyjen sijoitusten kautta Sparkasse sai maantieteellisesti hajautettuja (5) ja valtaosin AAA-luokkaan kuuluvia varoja, esimerkiksi RMBS-instrumentteja (6), CDO-instrumentteja (7), CMBS-instrumentteja (8), ABS-instrumentteja (9) ja CLO-instrumentteja (10). Vuoden 2007 lopussa ABS-salkun arvo oli Sparkassen taseessa 1,05 miljardia euroa. SAA-salkussa on kyse erityisrahaston kautta hallinnoidusta hajautetusta arvopaperiomaisuudesta, joka muodostuu muun muassa kansainvälisistä kantaosakkeista, REIT-yhtiöistä (11) ja obligaatioista, mukaan luettuina korkean tuoton arvopaperit ja kehittyvien markkinoiden arvopaperit. Vuoden 2007 lopussa tämän salkun arvoksi kirjattiin Sparkassen taseessa 2,2 miljardia euroa. Vaikka Sparkasse pyrki hajauttamaan laajalti ABS- ja SAA-salkkujaan, finanssikriisi vaikutti niihin merkittävästi. Salkut olivat pääasiallinen syy 249 miljoonan euron alaskirjauksiin (12), jotka Sparkasse KölnBonnin oli tehtävä sijoitussalkussaan vuonna 2008 vuonna 2007 jo tehdyn 108 miljoonan euron alaskirjauksen lisäksi.

| (24) | Sparkassen rakenneuudistussuunnitelman mukaan ABS- ja SAA-sijoitukset eivät olleet perinteisen säästöpankin riskiprofiilin ja ydintoimintaan keskittyvän uuden strategisen toimintamallin mukaisia. Näin ollen Sparkasse päätti myydä kyseiset sitoumukset tai vähentää niitä vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse supisti SAA-sijoitustaan puolella maaliskuussa 2008 vähentääkseen pääomariskiään. Myynti jatkui vuonna 2009, ja 30 päivänä syyskuuta 2009 SAA-salkun arvo oli enää 468 miljoonaa euroa. Jäljellä olevasta ABS-sijoituksesta (nimellisesti 970 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2009) aiheutuvat vaikutukset Sparkassen taseeseen katetaan varauksilla ja suojautumisella vuonna 2010. Jäljellä oleva salkku on määrä myydä vuosina [2012–2014]. |
| --- | --- |

(24)

Sparkassen rakenneuudistussuunnitelman mukaan ABS- ja SAA-sijoitukset eivät olleet perinteisen säästöpankin riskiprofiilin ja ydintoimintaan keskittyvän uuden strategisen toimintamallin mukaisia. Näin ollen Sparkasse päätti myydä kyseiset sitoumukset tai vähentää niitä vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse supisti SAA-sijoitustaan puolella maaliskuussa 2008 vähentääkseen pääomariskiään. Myynti jatkui vuonna 2009, ja 30 päivänä syyskuuta 2009 SAA-salkun arvo oli enää 468 miljoonaa euroa. Jäljellä olevasta ABS-sijoituksesta (nimellisesti 970 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2009) aiheutuvat vaikutukset Sparkassen taseeseen katetaan varauksilla ja suojautumisella vuonna 2010. Jäljellä oleva salkku on määrä myydä vuosina [2012–2014].

| (25) | Sparkasse on aloittanut kattavan kustannusten karsimisohjelman, johon kuuluu henkilöstövähennyksiä, sisäisten menettelyjen optimointia ja 22 konttorin sulkeminen nykyisistä 131 konttorista vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Tämän ansiosta sen hallintokuluja saadaan vähennettyä vähitellen [5–8] prosenttia vuoteen 2014 mennessä (13). |
| --- | --- |

(25)

Sparkasse on aloittanut kattavan kustannusten karsimisohjelman, johon kuuluu henkilöstövähennyksiä, sisäisten menettelyjen optimointia ja 22 konttorin sulkeminen nykyisistä 131 konttorista vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Tämän ansiosta sen hallintokuluja saadaan vähennettyä vähitellen [5–8] prosenttia vuoteen 2014 mennessä (13).

| (26) | Saksa sitoutuu siihen, että pankki noudattaa kuponkikorkojen maksua (liitteessä I oleva 7 kohta), mainontaa (liitteessä I oleva 9 kohta) ja yritysostokieltoa (liitteessä I oleva 8 kohta) koskevia rajoituksia sekä hintajohtajana toimimisen kieltoa, jonka mukaan Sparkasse ei saa tarjota vuoden 2014 loppuun asti talletuksia ja asuntolainoja edullisemmin kuin kymmenen sen suurinta kilpailijaa (jotka määritetään talletusten osalta Kölnin ja Bonnin alueen merkityksellisillä markkinoilla aktiivisesti toimivien kilpailijoiden markkinaosuuksien perusteella ja asuntolainojen osalta Saksan uusien asuntolainojen markkinoiden markkina-osuuksien perusteella, ks. liitteessä I oleva 5 kohta). |
| --- | --- |

(26)

Saksa sitoutuu siihen, että pankki noudattaa kuponkikorkojen maksua (liitteessä I oleva 7 kohta), mainontaa (liitteessä I oleva 9 kohta) ja yritysostokieltoa (liitteessä I oleva 8 kohta) koskevia rajoituksia sekä hintajohtajana toimimisen kieltoa, jonka mukaan Sparkasse ei saa tarjota vuoden 2014 loppuun asti talletuksia ja asuntolainoja edullisemmin kuin kymmenen sen suurinta kilpailijaa (jotka määritetään talletusten osalta Kölnin ja Bonnin alueen merkityksellisillä markkinoilla aktiivisesti toimivien kilpailijoiden markkinaosuuksien perusteella ja asuntolainojen osalta Saksan uusien asuntolainojen markkinoiden markkina-osuuksien perusteella, ks. liitteessä I oleva 5 kohta).

4.2   Tytäryhtiöiden rakenneuudistus

| (27) | Sparkasse suunnittelee vähentävänsä omistamiensa tytäryhtiöiden määrää kolmanneksella. Tytäryhtiösalkusta, jonka arvo oli 635 miljoonaa euroa pankin taseessa 31 päivänä joulukuuta 2008, [20–40] miljoonan euron osuudet oli myyty tai likvidoitu vuoden 2009 loppuun mennessä ja [180–250] miljoonan euron osuudet on vielä määrä myydä. Sparkasse tähtää tytäryhtiöiden myynnillä kahteen tavoitteeseen sen mukaan, minkä tyyppisestä tytäryhtiöstä on kysymys. Ensinnäkin ydintoimintaan kuulumattomilla toiminta-aloilla eli aluekehityshankkeiden tai kunnallisten tai sosiaalisten asuntojen alalla toimivien tytäryhtiöiden (14) myynnin tarkoituksena on pienentää Sparkassen riskejä ja haavoittuvuutta. Toiseksi myymällä osuudet yhtiöissä, jotka liittyvät vain välillisesti Sparkassen toimintaan, pyritään saamaan voittoa, jolla rahoitetaan Sparkassen rakenneuudistusta (ks. liitteessä I oleva 10 kohta). Tyhjentävä luettelo myytävistä tytäryhtiöistä on esitetty liitteessä I olevissa 10 ja 13 kohdassa. |
| --- | --- |

(27)

Sparkasse suunnittelee vähentävänsä omistamiensa tytäryhtiöiden määrää kolmanneksella. Tytäryhtiösalkusta, jonka arvo oli 635 miljoonaa euroa pankin taseessa 31 päivänä joulukuuta 2008, [20–40] miljoonan euron osuudet oli myyty tai likvidoitu vuoden 2009 loppuun mennessä ja [180–250] miljoonan euron osuudet on vielä määrä myydä. Sparkasse tähtää tytäryhtiöiden myynnillä kahteen tavoitteeseen sen mukaan, minkä tyyppisestä tytäryhtiöstä on kysymys. Ensinnäkin ydintoimintaan kuulumattomilla toiminta-aloilla eli aluekehityshankkeiden tai kunnallisten tai sosiaalisten asuntojen alalla toimivien tytäryhtiöiden (14) myynnin tarkoituksena on pienentää Sparkassen riskejä ja haavoittuvuutta. Toiseksi myymällä osuudet yhtiöissä, jotka liittyvät vain välillisesti Sparkassen toimintaan, pyritään saamaan voittoa, jolla rahoitetaan Sparkassen rakenneuudistusta (ks. liitteessä I oleva 10 kohta). Tyhjentävä luettelo myytävistä tytäryhtiöistä on esitetty liitteessä I olevissa 10 ja 13 kohdassa.

| (28) | Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat muun muassa osuudet sellaisissa yhtiöissä kuin RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nämä osuudet on jo myyty, ja niistä on saatu tuloja yhteensä noin [25–35] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(28)

Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat muun muassa osuudet sellaisissa yhtiöissä kuin RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nämä osuudet on jo myyty, ja niistä on saatu tuloja yhteensä noin [25–35] miljoonaa euroa.

| (29) | Joidenkin tytäryhtiöiden, joiden arvo on noin [70–100] miljoonaa euroa, Sparkasse odottaa herättävän vain vähän kiinnostusta yksityisellä sektorilla. Kiinnostuksen vähyys johtuu pääasiassa siitä, että kyse on pienistä yrityksistä, jotka toimivat sosiaalisten asuntojen tai aluekehityksen alalla yhteistyössä Kölnin kaupungin kanssa, tai niiden omistusrakenteesta, jossa Kölnin kaupunki on määräävässä asemassa. Tämän vuoksi Sparkasse harkitsee näiden toimintojen myyntiä [Kölnin kaupungille tai Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle]. Siirtohinta määräytyisi markkina-arvon perusteella, ja markkina-arvon arvioisi riippumaton asiantuntija. Kölnin kaupungille myytävät tytäryhtiöiden omaisuuserät liittyvät pääasiassa kiinteistötoimintaan. |
| --- | --- |

(29)

Joidenkin tytäryhtiöiden, joiden arvo on noin [70–100] miljoonaa euroa, Sparkasse odottaa herättävän vain vähän kiinnostusta yksityisellä sektorilla. Kiinnostuksen vähyys johtuu pääasiassa siitä, että kyse on pienistä yrityksistä, jotka toimivat sosiaalisten asuntojen tai aluekehityksen alalla yhteistyössä Kölnin kaupungin kanssa, tai niiden omistusrakenteesta, jossa Kölnin kaupunki on määräävässä asemassa. Tämän vuoksi Sparkasse harkitsee näiden toimintojen myyntiä [Kölnin kaupungille tai Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle]. Siirtohinta määräytyisi markkina-arvon perusteella, ja markkina-arvon arvioisi riippumaton asiantuntija. Kölnin kaupungille myytävät tytäryhtiöiden omaisuuserät liittyvät pääasiassa kiinteistötoimintaan.

| (30) | Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen tuloksena Sparkassen riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [2–5] miljardista eurosta [15–20] miljardiin euroon (eli [15–20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua ydinliiketoiminta-alalla rakenneuudistuskauden aikana). Jos ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [10–15] prosenttia vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse KölnBonnin [...] pienenee [4–6] miljardia euroa [20–30] miljardiin euroon (eli [15–20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua keskeisellä liiketoiminta-alueella rakenneuudistuskauden aikana). Kun ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, rakenneuudistustoimenpiteillä vähennetään omaisuuseriä yhteensä 5 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen tuloksena Sparkassen riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [2–5] miljardista eurosta [15–20] miljardiin euroon (eli [15–20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua ydinliiketoiminta-alalla rakenneuudistuskauden aikana). Jos ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [10–15] prosenttia vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse KölnBonnin [...] pienenee [4–6] miljardia euroa [20–30] miljardiin euroon (eli [15–20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua keskeisellä liiketoiminta-alueella rakenneuudistuskauden aikana). Kun ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, rakenneuudistustoimenpiteillä vähennetään omaisuuseriä yhteensä 5 prosenttia.

4.3   Elinkelpoisuuden palautuminen perusskenaariossa ja stressiskenaariossa

| (31) | Saksa on toimittanut perus- ja stressiskenaarion osoittaakseen Sparkasse KölnBonnin kyvyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(31)

Saksa on toimittanut perus- ja stressiskenaarion osoittaakseen Sparkasse KölnBonnin kyvyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

| (32) | Perusskenaariossa taloudelliset ennusteet perustuvat oletuksiin, jotka ovat yhdenmukaisia tunnustettujen talousinstituuttien julkaisemien Saksaa koskevien ennusteiden kanssa. Oletuksen mukaan BKT:n kasvu pysyy samalla keskinkertaisella tasolla koko rakenneuudistuskauden ajan. Työttömyyden odotetaan kasvavan vuoteen 2011 asti ja kääntyvän sen jälkeen hitaaseen laskuun. Lisäksi tämän hetken epäsuotuisten alhaisten korkojen odotetaan kohenevan vuonna 2010 ja pysyvän sitten muuttumattomina koko muun rakenneuudistuskauden ajan. |
| --- | --- |

(32)

Perusskenaariossa taloudelliset ennusteet perustuvat oletuksiin, jotka ovat yhdenmukaisia tunnustettujen talousinstituuttien julkaisemien Saksaa koskevien ennusteiden kanssa. Oletuksen mukaan BKT:n kasvu pysyy samalla keskinkertaisella tasolla koko rakenneuudistuskauden ajan. Työttömyyden odotetaan kasvavan vuoteen 2011 asti ja kääntyvän sen jälkeen hitaaseen laskuun. Lisäksi tämän hetken epäsuotuisten alhaisten korkojen odotetaan kohenevan vuonna 2010 ja pysyvän sitten muuttumattomina koko muun rakenneuudistuskauden ajan.

| (33) | Kuten alla olevassa taulukossa 1 on esitetty, perusskenaariossa Sparkassen kannattavuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010 ja sen tulosten kohentuvan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto on [9–10] prosenttia. Alla olevaan kaavioon 1 on koottu Sparkassen keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014.

  Taulukko 1


  Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010–2014 perusskenaariossa












  Skenaario | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perusskenaario | – 98,8 | [5–10] | [80–100] | [125–150] | [150–175] | [20–225] |

(33)

Kuten alla olevassa taulukossa 1 on esitetty, perusskenaariossa Sparkassen kannattavuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010 ja sen tulosten kohentuvan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto on [9–10] prosenttia. Alla olevaan kaavioon 1 on koottu Sparkassen keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014.

Taulukko 1

Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010–2014 perusskenaariossa

Skenaario

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Perusskenaario

– 98,8

[5–10]

[80–100]

[125–150]

[150–175]

[20–225]

Kuvio 1

Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014 – perusskenaario

| Tunnusluvut | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskipainotetut omaisuuserät
   (15)
  (mrd. €) | 20,2 | 19,1 | [17,5–20] | (...) | (...) | (...) | [15–20] |
| Tier 1 -suhdeluku
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7–8] %
  ([6–7] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–10] %
  ([8–9] %) |
| Oman pääoman tuotto | – 13,5 % | – 6,5 % | [0–3] % | [4–6] % | [7–9] % | [7–9] % | [9–10] % |
| Kulu/tuottosuhde | 73,0 % | 70,0 % | [65–75] % | [60–70] % | [55–65] % | [50–60] % | [50–60] % |
| Kokoaikavastaavat | 3 824 | 3 672 | [3 500-3 750] | [3 250-3 500] | [3 000-3 250] | [3 000-3 250] | [2 750-3 000] |

Tunnusluvut

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Riskipainotetut omaisuuserät
   (15)
  (mrd. €)

20,2

19,1

[17,5–20]

(...)

(...)

(...)

[15–20]

Tier 1 -suhdeluku
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7–8] %

([6–7] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–10] %

([8–9] %)

Oman pääoman tuotto

– 13,5 %

– 6,5 %

[0–3] %

[4–6] %

[7–9] %

[7–9] %

[9–10] %

Kulu/tuottosuhde

73,0 %

70,0 %

[65–75] %

[60–70] %

[55–65] %

[50–60] %

[50–60] %

Kokoaikavastaavat

3 824

3 672

[3 500-3 750]

[3 250-3 500]

[3 000-3 250]

[3 000-3 250]

[2 750-3 000]

| (34) | Stressiskenaariossa lähdetään siitä makrotaloudellisesta oletuksesta, että kriisi jatkuu vuoteen 2011 asti ja vuonna 2012 käännytään hitaaseen elpymiseen. Stressiskenaariossa oletetaan epäsuotuisan korkotason jatkuvan kaksi vuotta kauemmin kuin perusskenaariossa. |
| --- | --- |

(34)

Stressiskenaariossa lähdetään siitä makrotaloudellisesta oletuksesta, että kriisi jatkuu vuoteen 2011 asti ja vuonna 2012 käännytään hitaaseen elpymiseen. Stressiskenaariossa oletetaan epäsuotuisan korkotason jatkuvan kaksi vuotta kauemmin kuin perusskenaariossa.

| (35) | Stressiskenaariossa Sparkassen kannattavuuden oletetaan palautuvan vuonna 2012 ja sen tulosten kohenevan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto olisi [10–12,5] prosenttia. Stressiskenaarion mukaan Sparkassen ja koko konsernin pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella koko rakenneuudistuskauden ajan. Alla olevaan taulukkoon 2 ja kuvioon 2 on koottu Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014 stressiskenaariossa.

  Taulukko 2


  Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010–2014 stressiskenaariossa












  Skenaario | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stressiskenaario | – 98,8 | – [125–150] | – [25–50] | [50–75] | [125–150] | [175–200] |

(35)

Stressiskenaariossa Sparkassen kannattavuuden oletetaan palautuvan vuonna 2012 ja sen tulosten kohenevan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto olisi [10–12,5] prosenttia. Stressiskenaarion mukaan Sparkassen ja koko konsernin pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella koko rakenneuudistuskauden ajan. Alla olevaan taulukkoon 2 ja kuvioon 2 on koottu Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014 stressiskenaariossa.

Taulukko 2

Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010–2014 stressiskenaariossa

Skenaario

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Stressiskenaario

– 98,8

– [125–150]

– [25–50]

[50–75]

[125–150]

[175–200]

Kuvio 2

Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008–2014 – stressiskenaario

| Tunnusluvut | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskipainotetut omaisuuserät
   (17)
  (mrd. €) | 20,2 | 19,1 | [17–20] | [17–19] | [17–19] | [17–19] | [16–18] |
| Tier 1 -suhdeluku
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6–7] %
  ([5–6]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [7–8] %
  ([6–7]) |
| Oman pääoman tuotto | – 13,5 % | – 6,5 % | – [8–9] % | – [1–3] % | [3–5] % | [8–10] % | [10–12] % |
| Kulu/tuottosuhde | 73,0 % | 70,0 % | [70–75] % | [65–70] % | [60–65] % | [55–60] % | [50–55] % |
| Kokoaikavastaavat | 3 824 | 3 672 | [3 500-3 750] | [3 250-3 500] | [3 000-3 250] | [3 000-3 250] | [2 750-3 000] |

Tunnusluvut

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Riskipainotetut omaisuuserät
   (17)
  (mrd. €)

20,2

19,1

[17–20]

[17–19]

[17–19]

[17–19]

[16–18]

Tier 1 -suhdeluku
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6–7] %

([5–6])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[7–8] %

([6–7])

Oman pääoman tuotto

– 13,5 %

– 6,5 %

– [8–9] %

– [1–3] %

[3–5] %

[8–10] %

[10–12] %

Kulu/tuottosuhde

73,0 %

70,0 %

[70–75] %

[65–70] %

[60–65] %

[55–60] %

[50–55] %

Kokoaikavastaavat

3 824

3 672

[3 500-3 750]

[3 250-3 500]

[3 000-3 250]

[3 000-3 250]

[2 750-3 000]

| (36) | Tällä hetkellä alhaalla olevat lyhytaikaiset korot vaikuttavat eniten pankin tuloihin, joten korkotasosta tehtiin ylimääräinen herkkyysanalyysi (skenaario 1: korkokäyrä nousee 100 peruspistettä, skenaario 2: korkokäyrä laskee 50 peruspistettä). Analyysissä vahvistui, että korkojen nousu lisäisi Sparkassen kannattavuutta ja korkojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta, eli lyhytaikaisten korkojen lineaarinen 50 peruspisteen lasku johtaisi voittojen vähentymiseen [20–25] miljoonalla eurolla vuodessa. Saksan toimittamasta herkkyysanalyysistä käy yleisesti ilmi, että Sparkassen haavoittuvuus korkoshokeille on vähäinen. |
| --- | --- |

(36)

Tällä hetkellä alhaalla olevat lyhytaikaiset korot vaikuttavat eniten pankin tuloihin, joten korkotasosta tehtiin ylimääräinen herkkyysanalyysi (skenaario 1: korkokäyrä nousee 100 peruspistettä, skenaario 2: korkokäyrä laskee 50 peruspistettä). Analyysissä vahvistui, että korkojen nousu lisäisi Sparkassen kannattavuutta ja korkojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta, eli lyhytaikaisten korkojen lineaarinen 50 peruspisteen lasku johtaisi voittojen vähentymiseen [20–25] miljoonalla eurolla vuodessa. Saksan toimittamasta herkkyysanalyysistä käy yleisesti ilmi, että Sparkassen haavoittuvuus korkoshokeille on vähäinen.

4.4   Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä (corporate governence)

| (37) | Saksan toimittamista tiedoista kävi ilmi, että poliittisin perustein tehdyistä sijoituksista, jotka pahensivat Sparkassen vaikeuksia, oli päätetty vuosina 1997–2004 eli ennen kuin Stadtsparkasse Köln sulautui Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005, jolloin Sparkasse KölnBonn perustettiin nykymuodossaan. Sijoituksista päätettäessä myös lainsäädäntökehys oli erilainen, ja sen muodosti lähinnä Nordrhein-Westfalenin säästöpankkilaki (19). Tämän jälkeen Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää on parannettu. |
| --- | --- |

(37)

Saksan toimittamista tiedoista kävi ilmi, että poliittisin perustein tehdyistä sijoituksista, jotka pahensivat Sparkassen vaikeuksia, oli päätetty vuosina 1997–2004 eli ennen kuin Stadtsparkasse Köln sulautui Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005, jolloin Sparkasse KölnBonn perustettiin nykymuodossaan. Sijoituksista päätettäessä myös lainsäädäntökehys oli erilainen, ja sen muodosti lähinnä Nordrhein-Westfalenin säästöpankkilaki (19). Tämän jälkeen Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää on parannettu.

| (38) | Koska pankista vastaavan julkisen laitoksen (omistajan) rakenne muuttui vuonna 2005 tapahtuneen sulautumisen jälkeen, tärkeät päätökset tehdään Zweckverbandissa osakkaiden äänten määräenemmistöllä, joka on asetettu vähintään 85 prosenttiin ja ylittää siten kaupunkien yksittäiset omistusosuudet. |
| --- | --- |

(38)

Koska pankista vastaavan julkisen laitoksen (omistajan) rakenne muuttui vuonna 2005 tapahtuneen sulautumisen jälkeen, tärkeät päätökset tehdään Zweckverbandissa osakkaiden äänten määräenemmistöllä, joka on asetettu vähintään 85 prosenttiin ja ylittää siten kaupunkien yksittäiset omistusosuudet.

| (39) | Yksikköjen määrää ja kokoa on pienennetty, ja myös hallintoneuvoston ja johtokunnan kokoa on supistettu merkittävästi. (20) Osuuskomitea, johon kuului kolme johtokunnan jäsentä ja jolla oli entisessä Stadtsparkasse Kölnissä oikeus tehdä ennakkopäätös tytäryhtiöihin sijoittamisesta, on purettu. Vastuu pääomasijoituksia koskevasta sijoittamispolitiikasta, jonka mukaan pääomasijoituksia arvioidaan taloudellisin perustein, siirrettiin johtokunnalle. Lisäksi Sparkassen tekemät uudet sijoitukset edellyttävät hallintoneuvoston hyväksyntää. |
| --- | --- |

(39)

Yksikköjen määrää ja kokoa on pienennetty, ja myös hallintoneuvoston ja johtokunnan kokoa on supistettu merkittävästi. (20) Osuuskomitea, johon kuului kolme johtokunnan jäsentä ja jolla oli entisessä Stadtsparkasse Kölnissä oikeus tehdä ennakkopäätös tytäryhtiöihin sijoittamisesta, on purettu. Vastuu pääomasijoituksia koskevasta sijoittamispolitiikasta, jonka mukaan pääomasijoituksia arvioidaan taloudellisin perustein, siirrettiin johtokunnalle. Lisäksi Sparkassen tekemät uudet sijoitukset edellyttävät hallintoneuvoston hyväksyntää.

| (40) | Säästöpankkilakiin tehdyt muutokset pakottivat pankin perustamaan riskikomitean ja kirjanpitokomitean sekä antamaan niille laajan valvontavallan. Laissa vaaditaan myös, että hallintoneuvoston jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys säästöpankin toiminnan arvioimiseksi ja valvomiseksi. Johtokunnalla on yksin täysi vastuu pankin johtamisesta, eivätkä hallintoneuvoston tai osakkeenomistajien antamat ohjeet sido sitä. |
| --- | --- |

(40)

Säästöpankkilakiin tehdyt muutokset pakottivat pankin perustamaan riskikomitean ja kirjanpitokomitean sekä antamaan niille laajan valvontavallan. Laissa vaaditaan myös, että hallintoneuvoston jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys säästöpankin toiminnan arvioimiseksi ja valvomiseksi. Johtokunnalla on yksin täysi vastuu pankin johtamisesta, eivätkä hallintoneuvoston tai osakkeenomistajien antamat ohjeet sido sitä.

| (41) | Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään jo tehtyjen parannusten lisäksi Sparkasse vahvistaa hallintoaan entisestään nostamalla hallintoneuvoston riippumattomien (21) jäsenten määrän (nykyisistä) kahdesta neljään; kaikkiaan jäseniä on kahdeksantoista. Kirjanpitokomitean jäsenten määrää vähennetään yhdeksästä seitsemään, ja riskikomitean jäsenten määrää yhdeksästä kuuteen 1 päivästä tammikuuta 2011. Osuuskomitea puretaan vuoden 2011 loppuun mennessä ja strategiakomitea vuoden 2010 loppuun mennessä. Osuuskomitea menettää merkityksensä luonnollisesti heti, kun Sparkasse KölnBonn on myynyt valtaosan tytäryhtiöistään. Strategiakomitean tehtäviä hoitaa jatkossa johtokunta. Yritysostoja koskevaa päätöksentekoa muutetaan, ja päätökset tehdään yksimielisesti johtokunnassa ja ne edellyttävät yli [2–5] miljoonan euron sijoitusten tapauksessa sitä, että riippumaton asiantuntija on antanut myönteisen arvion due diligence -tarkastuksen tai yrityksen arvonmäärityksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(41)

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään jo tehtyjen parannusten lisäksi Sparkasse vahvistaa hallintoaan entisestään nostamalla hallintoneuvoston riippumattomien (21) jäsenten määrän (nykyisistä) kahdesta neljään; kaikkiaan jäseniä on kahdeksantoista. Kirjanpitokomitean jäsenten määrää vähennetään yhdeksästä seitsemään, ja riskikomitean jäsenten määrää yhdeksästä kuuteen 1 päivästä tammikuuta 2011. Osuuskomitea puretaan vuoden 2011 loppuun mennessä ja strategiakomitea vuoden 2010 loppuun mennessä. Osuuskomitea menettää merkityksensä luonnollisesti heti, kun Sparkasse KölnBonn on myynyt valtaosan tytäryhtiöistään. Strategiakomitean tehtäviä hoitaa jatkossa johtokunta. Yritysostoja koskevaa päätöksentekoa muutetaan, ja päätökset tehdään yksimielisesti johtokunnassa ja ne edellyttävät yli [2–5] miljoonan euron sijoitusten tapauksessa sitä, että riippumaton asiantuntija on antanut myönteisen arvion due diligence -tarkastuksen tai yrityksen arvonmäärityksen yhteydessä.

4.5   Hybridit

| (42) | Sparkassella on riippumattomien sijoittajien hybridipääomaa (yksityiset osuustodistukset) 224 miljoonan euron arvosta. Saksan antamien tietojen mukaan osuustodistukset (Genussrechte) ja yksityiset osuustodistukset luokitellaan tasavertaisiksi. Äänettömän osakkuuden etuoikeusasema on heikompi molempiin todistuksiin nähden. Kuten alla olevasta taulukosta 3 käy ilmi, hybrideistä ei ole maksettu kuponkikorkoja vuoden 2008 jälkeen. Vuonna 2008 ja 2009 osuustodistuksista katettiin tappioita 57,4 miljoonan euron edestä. Äänettömästä osakkuudesta ja yksityisistä osuustodistuksista katettiin tappioita vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien hybridi-instrumentteja täydennetään ja perutut kumulatiiviset kuponkikorkomaksut hoidetaan vuodesta 2011 lähtien vuoteen 2012 mennessä. Vuonna 2013 kaikkia hybridejä täydennetään, kaikki perutut kuponkikorkomaksut hoidetaan ja kuponkikorko maksetaan jokaisesta instrumentista. Koska kuponkikorot on maksettava tuloslaskelman tai taseen loppusumman ollessa positiivinen, Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää kuponkikorkojen maksamista, jos sen toiminta on voitollista ja mahdollinen pääoman väheneminen on täydennetty.

  Taulukko 3


  Sparkasse KölnBonnin voiton jakautuminen vuosina 2009–2014 (perusskenaario) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voitto ennen veroja | | – 98,8 | [5–10] | [80–100] | [125–150] | [150–175] | [20–225] |
| Voiton jakautuminen pääomainstrumenttien mukaan |
| Förderungsgesellschaftin osuustodistukset | Tappioiden kattaminen | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pääoman täydentäminen | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponkikorko | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Yksityiset osuustodistukset | Tappioiden kattaminen | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pääoman täydentäminen | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponkikorko | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äänetön osakkuus | Tappioiden kattaminen | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pääoman täydentäminen | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kuponkikorko | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Sparkassella on riippumattomien sijoittajien hybridipääomaa (yksityiset osuustodistukset) 224 miljoonan euron arvosta. Saksan antamien tietojen mukaan osuustodistukset (Genussrechte) ja yksityiset osuustodistukset luokitellaan tasavertaisiksi. Äänettömän osakkuuden etuoikeusasema on heikompi molempiin todistuksiin nähden. Kuten alla olevasta taulukosta 3 käy ilmi, hybrideistä ei ole maksettu kuponkikorkoja vuoden 2008 jälkeen. Vuonna 2008 ja 2009 osuustodistuksista katettiin tappioita 57,4 miljoonan euron edestä. Äänettömästä osakkuudesta ja yksityisistä osuustodistuksista katettiin tappioita vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien hybridi-instrumentteja täydennetään ja perutut kumulatiiviset kuponkikorkomaksut hoidetaan vuodesta 2011 lähtien vuoteen 2012 mennessä. Vuonna 2013 kaikkia hybridejä täydennetään, kaikki perutut kuponkikorkomaksut hoidetaan ja kuponkikorko maksetaan jokaisesta instrumentista. Koska kuponkikorot on maksettava tuloslaskelman tai taseen loppusumman ollessa positiivinen, Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää kuponkikorkojen maksamista, jos sen toiminta on voitollista ja mahdollinen pääoman väheneminen on täydennetty.

Taulukko 3

Sparkasse KölnBonnin voiton jakautuminen vuosina 2009–2014 (perusskenaario)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Voitto ennen veroja

– 98,8

[5–10]

[80–100]

[125–150]

[150–175]

[20–225]

Voiton jakautuminen pääomainstrumenttien mukaan

Förderungsgesellschaftin osuustodistukset

Tappioiden kattaminen

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Pääoman täydentäminen

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponkikorko

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Yksityiset osuustodistukset

Tappioiden kattaminen

0

12,5

0

0

0

0

0

Pääoman täydentäminen

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponkikorko

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äänetön osakkuus

Tappioiden kattaminen

0

19,5

0

0

0

0

0

Pääoman täydentäminen

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kuponkikorko

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Saksa on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei maksa yksityisten sijoittajien hallussa olevasta hybridipääomasta mitään kuponkikorkoja lukuun ottamatta niitä, jotka sillä on sopimuksen mukaan velvollisuus maksaa (ks. liitteessä I oleva 7 kohta). |
| --- | --- |

(43)

Saksa on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei maksa yksityisten sijoittajien hallussa olevasta hybridipääomasta mitään kuponkikorkoja lukuun ottamatta niitä, jotka sillä on sopimuksen mukaan velvollisuus maksaa (ks. liitteessä I oleva 7 kohta).

4.6   WestLB

| (44) | Yksi syy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin oli sen osuus WestLB:ssä. Sparkasse KölnBonnille on aiheutunut [...] miljoonan euron tappiot, koska alueellisen säästöpankkiyhdistyksen jäsenenä se osallistui säästöpankkiyhdistyksen jäsenten ja osavaltion säästöpankkien turvaverkoksi perustettuun säästöpankkiyhdistyksen vararahastoon. Rahastoa oli käytettävä, kun WestLB:tä pelastettiin vuonna 2008. Jäljellä oleva riski liittyy Sparkasse KölnBonnin epäsuoraan omistukseen WestLB:ssä ja jäljellä olevaan epäsuoraan vastuuseen WestLB:n ”roskapankista” RSGV:n kautta. |
| --- | --- |

(44)

Yksi syy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin oli sen osuus WestLB:ssä. Sparkasse KölnBonnille on aiheutunut [...] miljoonan euron tappiot, koska alueellisen säästöpankkiyhdistyksen jäsenenä se osallistui säästöpankkiyhdistyksen jäsenten ja osavaltion säästöpankkien turvaverkoksi perustettuun säästöpankkiyhdistyksen vararahastoon. Rahastoa oli käytettävä, kun WestLB:tä pelastettiin vuonna 2008. Jäljellä oleva riski liittyy Sparkasse KölnBonnin epäsuoraan omistukseen WestLB:ssä ja jäljellä olevaan epäsuoraan vastuuseen WestLB:n ”roskapankista” RSGV:n kautta.

| (45) | Vaikka Sparkassen ei ole sijoittanut suoraan WestLB:hen, siihen kohdistuu riski RSGV:stä omistamansa osuuden kautta. Sparkasse omistaa RSGV:stä suoraan noin 19 prosenttia. Saksan antamien tietojen mukaan WestLB:tä koskevan RSGV:n kirjanpitoarvon mahdollisen alentumisen riskillä olisi vain hyvin vähäinen vaikutus Sparkasseen. Ensinnäkin riippumaton kolmas osapuoli arvioi WestLB:n arvon vastikään, ja sen kirjanpitoarvoa RSGV:n taseessa pienennettiin tämän mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2009 [...] miljardin euron hankinta-arvostaan [...] miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2009. Näin ollen Sparkassen epäsuora osuus WestLB:ssä on tällä hetkeltä arvoltaan noin [...] miljoonaa euroa. Lisäksi WestLB vaikuttaa Sparkasseen ainoastaan Sparkassen RSGV:stä omistaman osuuden kautta, joten vain viimeksi mainitun todellisella arvolla on merkitystä Sparkasselle. Tähän vaikuttavat WestLB:n arvon lisäksi myös muut RSGV:n omistamat tytäryhtiöt ja sijoitukset. Vuoden 2009 lopussa suoritetussa RSGV:n tytäryhtiöiden arvotuksessa paljastui merkittäviä piilovarantoja, jotka riittäisivät kattamaan jopa mahdollisen pahimman skenaarion mukaisen WestLB:n alaskirjauksen, jossa sen arvoksi tulisi 0. |
| --- | --- |

(45)

Vaikka Sparkassen ei ole sijoittanut suoraan WestLB:hen, siihen kohdistuu riski RSGV:stä omistamansa osuuden kautta. Sparkasse omistaa RSGV:stä suoraan noin 19 prosenttia. Saksan antamien tietojen mukaan WestLB:tä koskevan RSGV:n kirjanpitoarvon mahdollisen alentumisen riskillä olisi vain hyvin vähäinen vaikutus Sparkasseen. Ensinnäkin riippumaton kolmas osapuoli arvioi WestLB:n arvon vastikään, ja sen kirjanpitoarvoa RSGV:n taseessa pienennettiin tämän mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2009 [...] miljardin euron hankinta-arvostaan [...] miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2009. Näin ollen Sparkassen epäsuora osuus WestLB:ssä on tällä hetkeltä arvoltaan noin [...] miljoonaa euroa. Lisäksi WestLB vaikuttaa Sparkasseen ainoastaan Sparkassen RSGV:stä omistaman osuuden kautta, joten vain viimeksi mainitun todellisella arvolla on merkitystä Sparkasselle. Tähän vaikuttavat WestLB:n arvon lisäksi myös muut RSGV:n omistamat tytäryhtiöt ja sijoitukset. Vuoden 2009 lopussa suoritetussa RSGV:n tytäryhtiöiden arvotuksessa paljastui merkittäviä piilovarantoja, jotka riittäisivät kattamaan jopa mahdollisen pahimman skenaarion mukaisen WestLB:n alaskirjauksen, jossa sen arvoksi tulisi 0.

| (46) | Sparkassen velvollisuus osallistua perustettuun [...], jolla on tarkoitus kattaa vasta perustetun WestLB-roskapankin mahdolliset tappiot, on suuruudeltaan [...] miljoonaa euroa 25 vuoden aikana. Tämä sitoumus ei kuitenkaan vaikuta pankin kykyyn täyttää jatkossa lainsäädännön vaatimukset, koska osallistuminen [...] tapahtuu ainoastaan tulevista voitoista. |
| --- | --- |

(46)

Sparkassen velvollisuus osallistua perustettuun [...], jolla on tarkoitus kattaa vasta perustetun WestLB-roskapankin mahdolliset tappiot, on suuruudeltaan [...] miljoonaa euroa 25 vuoden aikana. Tämä sitoumus ei kuitenkaan vaikuta pankin kykyyn täyttää jatkossa lainsäädännön vaatimukset, koska osallistuminen [...] tapahtuu ainoastaan tulevista voitoista.

4.7   Osittainen irtautuminen varhaisessa vaiheessa

| (47) | Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse maksaa osan saadusta pääomasta takaisin sijoitusinstrumenttien mukaisia ehtoja aiemmin (ks. liitteessä I oleva 27 kohta). Takaisinmaksu alkaa vuonna 2011, ja siinä on kaksi vaihetta. |
| --- | --- |

(47)

Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse maksaa osan saadusta pääomasta takaisin sijoitusinstrumenttien mukaisia ehtoja aiemmin (ks. liitteessä I oleva 27 kohta). Takaisinmaksu alkaa vuonna 2011, ja siinä on kaksi vaihetta.

| (48) | Ensimmäisessä vaiheessa myydään 150 miljoonan euron erä [...] Zweckverbandille. Liiketoimi ja etenkin ostohinta eivät paranna Förderungsgesellschaftin tilannetta siitä, jos se pitäisi välineen (22). Tämän jälkeen Zweckverband muuntaa tällä hetkellä Tier 2 -pääomaksi katsotut osuustodistukset Tier 1 -pääomainstrumentiksi. Uuden instrumentin etuoikeusasema on heikompi, sitä ei lunasteta ainakaan 30 vuoteen eikä siitä kerry maksettavia kuponkikorkoja. Tämän vaiheen tuloksena Sparkassen Tier 1 -suhdeluku paranee [0,8–1,0] prosenttia. |
| --- | --- |

(48)

Ensimmäisessä vaiheessa myydään 150 miljoonan euron erä [...] Zweckverbandille. Liiketoimi ja etenkin ostohinta eivät paranna Förderungsgesellschaftin tilannetta siitä, jos se pitäisi välineen (22). Tämän jälkeen Zweckverband muuntaa tällä hetkellä Tier 2 -pääomaksi katsotut osuustodistukset Tier 1 -pääomainstrumentiksi. Uuden instrumentin etuoikeusasema on heikompi, sitä ei lunasteta ainakaan 30 vuoteen eikä siitä kerry maksettavia kuponkikorkoja. Tämän vaiheen tuloksena Sparkassen Tier 1 -suhdeluku paranee [0,8–1,0] prosenttia.

| (49) | Tier 1 -suhdeluvun kasvaessa voidaan käynnistää toinen vaihe, jossa Sparkasse KölnBonn ostaa takaisin Förderungsgesellschaftin omistamista osuustodistuksista vuonna 2011 jäljellä olevan määrän, jonka nimellisarvo on 150 miljoonaa euroa. Molempien vaiheiden tuloksena Tier 2 -suhde pienentyy kaikkiaan [0,5–1,0] prosenttia. Lisäksi RSGV tai muu säästöpankkialan jäsen ostaa markkinahintaan osuudet, jotka Sparkassella on kahdessa säästöpankkeihin liittyvässä [...] (23) ja [...]. Näissä kahdessa yhtiössä olevien epäsuorien osuuksien myynnin seurauksena pankin omaisuus pienenisi vielä [0,2–0,5] prosenttia. Tämä kahden yhtiön myynti liittyy tiiviisti osuustodistusten toisen erän takaisinmaksuun, sillä RSGV ostaa kyseiset kaksi yhtiötä osuustodistusten myynnistä saatavilla tuloilla. |
| --- | --- |

(49)

Tier 1 -suhdeluvun kasvaessa voidaan käynnistää toinen vaihe, jossa Sparkasse KölnBonn ostaa takaisin Förderungsgesellschaftin omistamista osuustodistuksista vuonna 2011 jäljellä olevan määrän, jonka nimellisarvo on 150 miljoonaa euroa. Molempien vaiheiden tuloksena Tier 2 -suhde pienentyy kaikkiaan [0,5–1,0] prosenttia. Lisäksi RSGV tai muu säästöpankkialan jäsen ostaa markkinahintaan osuudet, jotka Sparkassella on kahdessa säästöpankkeihin liittyvässä [...] (23) ja [...]. Näissä kahdessa yhtiössä olevien epäsuorien osuuksien myynnin seurauksena pankin omaisuus pienenisi vielä [0,2–0,5] prosenttia. Tämä kahden yhtiön myynti liittyy tiiviisti osuustodistusten toisen erän takaisinmaksuun, sillä RSGV ostaa kyseiset kaksi yhtiötä osuustodistusten myynnistä saatavilla tuloilla.

5.   SYYT PÄÄOMAN KOROTTAMISTA KOSKEVAN MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (50) | Komissio muistuttaa, että se aloitti tässä asiassa 4 päivänä marraskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn arvioidakseen pääomankorottamistoimenpiteiden soveltumisesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan (24) 3 kohdan mukaisena rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(50)

Komissio muistuttaa, että se aloitti tässä asiassa 4 päivänä marraskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn arvioidakseen pääomankorottamistoimenpiteiden soveltumisesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan (24) 3 kohdan mukaisena rakenneuudistustukena.

| (51) | Lisäksi komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei asianmukaista vastuunjakoa ollut varmistettu millään tavalla eikä kilpailun vääristymistä ollut rajoitettu valtiontukisäännöissä edellytetyllä tavalla (menettelyn aloittamispäätöksen 50 kohta). |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei asianmukaista vastuunjakoa ollut varmistettu millään tavalla eikä kilpailun vääristymistä ollut rajoitettu valtiontukisäännöissä edellytetyllä tavalla (menettelyn aloittamispäätöksen 50 kohta).

| (52) | Koska ei ollut varmaa, johtuivatko Sparkasse KölnBonnin vaikeudet selvästi ennen kriisiä tehdyistä sijoituspäätöksistä vai itse kriisistä, komissio ei ratkaissut sitä, kuuluivatko pääoman korotukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Komissio päätti tutkia tosiseikat selvittääkseen sovellettavan oikeusperustan ja tehdäkseen asiasta päätöksen myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(52)

Koska ei ollut varmaa, johtuivatko Sparkasse KölnBonnin vaikeudet selvästi ennen kriisiä tehdyistä sijoituspäätöksistä vai itse kriisistä, komissio ei ratkaissut sitä, kuuluivatko pääoman korotukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Komissio päätti tutkia tosiseikat selvittääkseen sovellettavan oikeusperustan ja tehdäkseen asiasta päätöksen myöhemmässä vaiheessa.

6.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (53) | Komissio toteaa, ettei asianomaisilta saatu huomautuksia pääoman korotusta koskevasta menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

(53)

Komissio toteaa, ettei asianomaisilta saatu huomautuksia pääoman korotusta koskevasta menettelyn aloittamispäätöksestä.

7.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (54) | Saksa ilmoitti tutkineensa 4 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Se ilmoitti komissiolle olevansa edelleen sitä mieltä, että Sparkasse KölnBonnin äänettömän osakkuuden ja osuustodistusten muodossa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa saamat pääoman korotukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksan mielestä nämä toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen perustelujen mukaisesti (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 24–28 kohta). |
| --- | --- |

(54)

Saksa ilmoitti tutkineensa 4 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Se ilmoitti komissiolle olevansa edelleen sitä mieltä, että Sparkasse KölnBonnin äänettömän osakkuuden ja osuustodistusten muodossa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa saamat pääoman korotukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksan mielestä nämä toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen perustelujen mukaisesti (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 24–28 kohta).

| (55) | Saksa oli eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat täysin ehtyneet (25) vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun pääoman korotukset suoritettiin. Erityisesti se oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja tai omistaja ei olisi tehnyt vastaavaa sijoitusta edes korkeammasta hinnasta (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 38 kohta). Saksan mukaan markkinoiden kehitys ei vaikuttanut Sparkasse KölnBonniin, joka pystyi laskemaan liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia velkoja sekä vuoden 2008 neljän viimeisen kuukauden aikana (yhteisarvoltaan [10–15] miljoonaa euroa) että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä (yhteisarvoltaan [35–40] miljoonaa euroa) useiden satojentuhansien eurojen erissä. |
| --- | --- |

(55)

Saksa oli eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat täysin ehtyneet (25) vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun pääoman korotukset suoritettiin. Erityisesti se oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja tai omistaja ei olisi tehnyt vastaavaa sijoitusta edes korkeammasta hinnasta (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 38 kohta). Saksan mukaan markkinoiden kehitys ei vaikuttanut Sparkasse KölnBonniin, joka pystyi laskemaan liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia velkoja sekä vuoden 2008 neljän viimeisen kuukauden aikana (yhteisarvoltaan [10–15] miljoonaa euroa) että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä (yhteisarvoltaan [35–40] miljoonaa euroa) useiden satojentuhansien eurojen erissä.

| (56) | Saksa kiisti myös, että Förderungsgesellschaftin suorittamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseen olisi käytetty valtion varoja. |
| --- | --- |

(56)

Saksa kiisti myös, että Förderungsgesellschaftin suorittamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseen olisi käytetty valtion varoja.

| (57) | Vaikka komissio vahvistaisi alustavan arvionsa, jonka mukaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotus on luonteeltaan valtiontukea, Saksa ilmoitti kuitenkin luottavansa siihen, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(57)

Vaikka komissio vahvistaisi alustavan arvionsa, jonka mukaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotus on luonteeltaan valtiontukea, Saksa ilmoitti kuitenkin luottavansa siihen, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.

| (58) | Saksa väitti rakenneuudistussuunnitelman täyttävän kaikki edellytykset, jotka on asetettu elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella 23 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (26), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’. |
| --- | --- |

(58)

Saksa väitti rakenneuudistussuunnitelman täyttävän kaikki edellytykset, jotka on asetettu elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella 23 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (26), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’.

| (59) | Saksan mielestä rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että Sparkasse KölnBonnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu, Sparkasse KölnBonn osallistuu riittävällä omalla rahoitusosuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja kilpailun vääristymistä rajoitetaan merkittävillä rakenteellisilla ja toimintalinjoja koskevilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(59)

Saksan mielestä rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että Sparkasse KölnBonnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu, Sparkasse KölnBonn osallistuu riittävällä omalla rahoitusosuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja kilpailun vääristymistä rajoitetaan merkittävillä rakenteellisilla ja toimintalinjoja koskevilla toimenpiteillä.

| (60) | Saksan antamat sitoumukset on lueteltu liitteissä I–III, ja ne ovat olennainen osa tätä päätöstä. Sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiseksi nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II. Lisäksi Saksa on sitoutunut toteuttamaan divestoinnit tietyssä määräajassa (ks. liitteessä I olevat 10 ja 13 kohta). Jos tätä määräaikaa ei noudateta, nimitetään luovutuksen hoitava toimitsijamies. Menettely luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen valitsemiseksi ja hänen tehtävänsä vahvistetaan liitteessä III. |
| --- | --- |

(60)

Saksan antamat sitoumukset on lueteltu liitteissä I–III, ja ne ovat olennainen osa tätä päätöstä. Sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiseksi nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II. Lisäksi Saksa on sitoutunut toteuttamaan divestoinnit tietyssä määräajassa (ks. liitteessä I olevat 10 ja 13 kohta). Jos tätä määräaikaa ei noudateta, nimitetään luovutuksen hoitava toimitsijamies. Menettely luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen valitsemiseksi ja hänen tehtävänsä vahvistetaan liitteessä III.

8.   ARVIOINTI

8.1   Valtiontuen olemassaolo ja määrä

| (61) | Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(61)

Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (62) | Menettelyn aloittamispäätöksessä (5.1 luku) komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että molemmat toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseksi olivat valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä Saksan esittämiä perusteita, joiden mukaan toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, koska molempien instrumenttien ehdot olivat markkinataloussijoittajan hyväksyttävissä. Vaikka molemmista instrumenteista maksettava korvaus vastasi samankaltaisista instrumenteista vuoden 2008 alkuun asti maksettua korkoa, se oli liian pieni Sparkasse KölnBonnin tapauksessa, koska pankin toiminnan kannattamattomuus aiheutti suuren riskin. Pääoman korottamisen aikaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat ehtyneet täysin. Näin ollen tämän tapauksen olosuhteiden ja etenkin silloisen markkinatilanteen perusteella komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman sijoituksen ja jopa samoilla ehdoilla. |
| --- | --- |

(62)

Menettelyn aloittamispäätöksessä (5.1 luku) komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että molemmat toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseksi olivat valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä Saksan esittämiä perusteita, joiden mukaan toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, koska molempien instrumenttien ehdot olivat markkinataloussijoittajan hyväksyttävissä. Vaikka molemmista instrumenteista maksettava korvaus vastasi samankaltaisista instrumenteista vuoden 2008 alkuun asti maksettua korkoa, se oli liian pieni Sparkasse KölnBonnin tapauksessa, koska pankin toiminnan kannattamattomuus aiheutti suuren riskin. Pääoman korottamisen aikaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat ehtyneet täysin. Näin ollen tämän tapauksen olosuhteiden ja etenkin silloisen markkinatilanteen perusteella komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman sijoituksen ja jopa samoilla ehdoilla.

| (63) | Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään tietoja, joiden perusteella tätä arviota olisi syytä muuttaa. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen liikkeeseenlasku, jonka Sparkasse KölnBonn toteutti vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, ei ole uskottava osoitus siitä, että hybridi-instrumenttien markkinat toimivat, sillä yksittäisten erien suuruus oli hyvin pieni. Useiden satojentuhansien eurojen arvoiset hybridi-instrumenttien erät ovat riskitasoltaan täysin toista luokkaa kuin nimellisarvoltaan 150 miljoonan euron instrumentti, ja näin ollen ne oli helpompi saada kaupaksi yksityisillä markkinoilla. Komissio pitää siis kiinni näkemyksestään, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi ostanut hybridi-instrumentteja, jotka kooltaan ja ominaisuuksiltaan olisivat vastanneet toimenpiteitä Sparkassen pääoman korottamiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään tietoja, joiden perusteella tätä arviota olisi syytä muuttaa. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen liikkeeseenlasku, jonka Sparkasse KölnBonn toteutti vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, ei ole uskottava osoitus siitä, että hybridi-instrumenttien markkinat toimivat, sillä yksittäisten erien suuruus oli hyvin pieni. Useiden satojentuhansien eurojen arvoiset hybridi-instrumenttien erät ovat riskitasoltaan täysin toista luokkaa kuin nimellisarvoltaan 150 miljoonan euron instrumentti, ja näin ollen ne oli helpompi saada kaupaksi yksityisillä markkinoilla. Komissio pitää siis kiinni näkemyksestään, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi ostanut hybridi-instrumentteja, jotka kooltaan ja ominaisuuksiltaan olisivat vastanneet toimenpiteitä Sparkassen pääoman korottamiseksi.

| (64) | Komissio muistuttaa Förderungsgesellschaftin tekemässä Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksessa käytettyjen varojen luonteen osalta todenneensa jo aiemmin käsittelemissään tapauksissa, että RSGV:n antamat varat ovat julkisten viranomaisten suoraan tai välillisesti hallinnoimia varoja (27). Komission mielestä tämä pätee myös Förderungsgesellschaftiin, joka on RSGV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Näin ollen kyseiset varat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja. |
| --- | --- |

(64)

Komissio muistuttaa Förderungsgesellschaftin tekemässä Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksessa käytettyjen varojen luonteen osalta todenneensa jo aiemmin käsittelemissään tapauksissa, että RSGV:n antamat varat ovat julkisten viranomaisten suoraan tai välillisesti hallinnoimia varoja (27). Komission mielestä tämä pätee myös Förderungsgesellschaftiin, joka on RSGV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Näin ollen kyseiset varat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.

| (65) | Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan toimenpiteet Sparkassen pääoman korottamiseksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(65)

Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan toimenpiteet Sparkassen pääoman korottamiseksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (66) | Komissio huomauttaa lisäksi, että pelastamistukitoimenpiteet on muutettu rakenneuudistustueksi, joka antaa Sparkasselle edelleen etua. Toimenpiteen avulla Sparkasse pystyi saamaan rahoitusta tilanteessa, jossa se ei erityisesti finanssi- ja talouskriisin vuoksi pystynyt saamaan pääomaa markkinoilta. Sparkasse on saanut tästä taloudellista etua ja sen asema on vahvistunut verrattuna sen Saksassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät ole hyötyneet samasta tuesta. Toimenpiteiden on näin ollen katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(66)

Komissio huomauttaa lisäksi, että pelastamistukitoimenpiteet on muutettu rakenneuudistustueksi, joka antaa Sparkasselle edelleen etua. Toimenpiteen avulla Sparkasse pystyi saamaan rahoitusta tilanteessa, jossa se ei erityisesti finanssi- ja talouskriisin vuoksi pystynyt saamaan pääomaa markkinoilta. Sparkasse on saanut tästä taloudellista etua ja sen asema on vahvistunut verrattuna sen Saksassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät ole hyötyneet samasta tuesta. Toimenpiteiden on näin ollen katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (67) | Tuen osuus pääoman korotuksista on 650 miljoonaa euroa, mikä on 3,3 prosenttia suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin (vuoden 2008 lopussa). |
| --- | --- |

(67)

Tuen osuus pääoman korotuksista on 650 miljoonaa euroa, mikä on 3,3 prosenttia suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin (vuoden 2008 lopussa).

8.2   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

8.2.1   Soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta

| (68) | Komissio ei ratkaissut 4 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, mikä olisi asianmukainen oikeusperusta pääoman korotusten analysoinnille. Tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että selvästi ennen finanssikriisiä tehdyt päätökset sijoittamisesta aluekehityshankkeisiin olivat pääsyy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin. Koska kriisi näytti vain pahentaneen pankin aiempia ongelmia, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamista ei voitu sulkea pois. Toisaalta pääoman korottaminen tapahtui finanssikriisin ollessa pahimmillaan, joten finanssikriisin aikaisissa pankkitapauksissa sovelletun komission käytännön perusteella myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ei ratkaissut 4 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, mikä olisi asianmukainen oikeusperusta pääoman korotusten analysoinnille. Tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että selvästi ennen finanssikriisiä tehdyt päätökset sijoittamisesta aluekehityshankkeisiin olivat pääsyy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin. Koska kriisi näytti vain pahentaneen pankin aiempia ongelmia, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamista ei voitu sulkea pois. Toisaalta pääoman korottaminen tapahtui finanssikriisin ollessa pahimmillaan, joten finanssikriisin aikaisissa pankkitapauksissa sovelletun komission käytännön perusteella myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen olisi mahdollista.

| (69) | Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (28), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’), komissio on täsmentänyt rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikki komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen ilmoitettu tuki arvioidaan pankeille annettavana rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen sijasta. |
| --- | --- |

(69)

Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (28), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’), komissio on täsmentänyt rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikki komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen ilmoitettu tuki arvioidaan pankeille annettavana rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen sijasta.

| (70) | Koska pankkialan tilanne on Saksassa edelleen herkkä, komissio toteaa, että yhden Saksan suurimman säästöpankin mahdollinen hajoaminen [...] vuoksi vaikuttaisi järjestelmään ja uhkaisi näin ollen Saksan talouden vakautta. |
| --- | --- |

(70)

Koska pankkialan tilanne on Saksassa edelleen herkkä, komissio toteaa, että yhden Saksan suurimman säästöpankin mahdollinen hajoaminen [...] vuoksi vaikuttaisi järjestelmään ja uhkaisi näin ollen Saksan talouden vakautta.

| (71) | Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa, soveltuuko Sparkassen saama tuki sisämarkkinoille talouden vakauden säilyttämiseen tähtäävänä rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(71)

Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa, soveltuuko Sparkassen saama tuki sisämarkkinoille talouden vakauden säilyttämiseen tähtäävänä rakenneuudistustukena.

8.2.2   Rakenneuudistustuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (72) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava ensinnäkin, että tuensaajaan kohdistuva rakenneuudistusprosessi soveltuu tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. Toiseksi tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja sekä tuensaajan että sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Kolmanneksi tuensaajan markkinavoiman keinotekoisen tukemisen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpitein, joilla on myös varmistettava pankkialan kilpailukyky. Myös seurantaa ja menettelyä koskevat kysymykset on ratkaistava. |
| --- | --- |

(72)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava ensinnäkin, että tuensaajaan kohdistuva rakenneuudistusprosessi soveltuu tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. Toiseksi tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja sekä tuensaajan että sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Kolmanneksi tuensaajan markkinavoiman keinotekoisen tukemisen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpitein, joilla on myös varmistettava pankkialan kilpailukyky. Myös seurantaa ja menettelyä koskevat kysymykset on ratkaistava.

i)   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (73) | Saksa toimitti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa oli kattavat tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa eriteltiin myös pankin vaikeuksien syyt. |
| --- | --- |

(73)

Saksa toimitti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa oli kattavat tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa eriteltiin myös pankin vaikeuksien syyt.

| (74) | Liiketoimintamallissaan Sparkasse aikoo keskittyä perinteiseen alueelliseen säästöpankkitoimintaan. Se tarjoaa kattavan valikoiman vähittäispankkipalveluja Kölnin ja Bonnin alueella keskeisille asiakassegmenteilleen, joita ovat yksityisasiakkaat, pk-yritykset ja alueella sijaitsevat pienemmät yritysasiakkaat ja institutionaaliset asiakkaat. Sparkasse keskittyy siis lain mukaisiin toimintoihinsa ja hyödyntää keskeistä osaamistaan ja vetäytyy niiltä aloilta, joista sen talousvaikeudet johtuvat. Sparkasse luopuu erityisesti omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä, kaikista ydinliiketoimintaan kuulumattomista tytäryhtiöistä ja sijoituksista SAA- ja ABS-salkkuihin. Komission mielestä pankin uusi liiketoimintamalli on elinkelpoinen ja kestävä pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(74)

Liiketoimintamallissaan Sparkasse aikoo keskittyä perinteiseen alueelliseen säästöpankkitoimintaan. Se tarjoaa kattavan valikoiman vähittäispankkipalveluja Kölnin ja Bonnin alueella keskeisille asiakassegmenteilleen, joita ovat yksityisasiakkaat, pk-yritykset ja alueella sijaitsevat pienemmät yritysasiakkaat ja institutionaaliset asiakkaat. Sparkasse keskittyy siis lain mukaisiin toimintoihinsa ja hyödyntää keskeistä osaamistaan ja vetäytyy niiltä aloilta, joista sen talousvaikeudet johtuvat. Sparkasse luopuu erityisesti omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä, kaikista ydinliiketoimintaan kuulumattomista tytäryhtiöistä ja sijoituksista SAA- ja ABS-salkkuihin. Komission mielestä pankin uusi liiketoimintamalli on elinkelpoinen ja kestävä pitkällä aikavälillä.

| (75) | Sparkassen vaikeudet johtuivat pääasiassa kolmesta toiminnasta: i) aluekehityshankkeista, ii) sijoituksista ABS- ja SAA-salkkuihin ja iii) pankin omistusosuudesta WestLB:ssä. |
| --- | --- |

(75)

Sparkassen vaikeudet johtuivat pääasiassa kolmesta toiminnasta: i) aluekehityshankkeista, ii) sijoituksista ABS- ja SAA-salkkuihin ja iii) pankin omistusosuudesta WestLB:ssä.

| (76) | Sparkasse aloitti jo vuonna 2008 aluekehityksen alalla toimivien ydinliiketoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnin tai likvidoinnin. Näiden toimintojen lopettaminen kokonaan on välttämätön ja asianmukainen toimenpide, jolla voidaan poistaa komission esittämät huolet, sillä myynnillä poistetaan näistä tytäryhtiöistä aiheutuvat mahdolliset tulevat tappiot tai riskit. Lisäksi toimenpiteellä vapautetaan pääomaa sekä johdon resursseja, joita voidaan hyödyntää pankin ydinliiketoiminnassa. Divestoinnit pienentävät myös pankin tasetta noin [180–230] miljoonaa euroa ([0–2] prosenttia) (29). |
| --- | --- |

(76)

Sparkasse aloitti jo vuonna 2008 aluekehityksen alalla toimivien ydinliiketoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnin tai likvidoinnin. Näiden toimintojen lopettaminen kokonaan on välttämätön ja asianmukainen toimenpide, jolla voidaan poistaa komission esittämät huolet, sillä myynnillä poistetaan näistä tytäryhtiöistä aiheutuvat mahdolliset tulevat tappiot tai riskit. Lisäksi toimenpiteellä vapautetaan pääomaa sekä johdon resursseja, joita voidaan hyödyntää pankin ydinliiketoiminnassa. Divestoinnit pienentävät myös pankin tasetta noin [180–230] miljoonaa euroa ([0–2] prosenttia) (29).

| (77) | Koska Kölnin kaupungille myytävien tytäryhtiöiden toiminta liittyy lähinnä kiinteistöjen kehittämiseen ja kiinteistöpalveluihin, komission mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun tiedonannon (30), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, soveltaminen ei ole tässä tapauksessa välttämätöntä eikä asianmukaista. Kyseessä olevien tytäryhtiöiden kirjanpitoarvoihin on tehty merkittäviä alaskirjauksia aiempina vuosina, jotta ne saataisiin vastaamaan niiden markkina-arvoja. Pankille ei siis ole odotettavissa merkittäviä tappioita tytäryhtiöiden myynnistä. Lisäksi Saksan sitoumuksella, jonka mukaan pankki myy tytäryhtiöt riippumattoman asiantuntijan määrittämää markkina-arvoa vastaavaan hintaan, varmistetaan, ettei liiketoimiin liity ylimääräistä valtiontukea. |
| --- | --- |

(77)

Koska Kölnin kaupungille myytävien tytäryhtiöiden toiminta liittyy lähinnä kiinteistöjen kehittämiseen ja kiinteistöpalveluihin, komission mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun tiedonannon (30), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, soveltaminen ei ole tässä tapauksessa välttämätöntä eikä asianmukaista. Kyseessä olevien tytäryhtiöiden kirjanpitoarvoihin on tehty merkittäviä alaskirjauksia aiempina vuosina, jotta ne saataisiin vastaamaan niiden markkina-arvoja. Pankille ei siis ole odotettavissa merkittäviä tappioita tytäryhtiöiden myynnistä. Lisäksi Saksan sitoumuksella, jonka mukaan pankki myy tytäryhtiöt riippumattoman asiantuntijan määrittämää markkina-arvoa vastaavaan hintaan, varmistetaan, ettei liiketoimiin liity ylimääräistä valtiontukea.

| (78) | Toinen syy pankin ongelmiin olivat ABS- ja SAA-salkut. Näitä sijoituksia on jo vähennetty huomattavasti. Sparkasse KölnBonn luopuu kyseisistä salkuista täysin vuoden 2014 loppuun mennessä. Koska nämä sijoitukset jäävät pankin uuden liiketoimintamallin ulkopuolelle, salkuista luopuminen on välttämätön toimenpide Sparkasse KölnBonnin strategian toteuttamiseksi. ABS- ja SAA-salkuissa jäljellä olevan omaisuuden tämänhetkiset kirjanpitoarvot vastaavat yleisesti niiden markkina-arvoa. Näin ollen kyseisistä salkuista aiheutuva jäljellä oleva riski on rajoitettu eikä vaikuta pankin elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(78)

Toinen syy pankin ongelmiin olivat ABS- ja SAA-salkut. Näitä sijoituksia on jo vähennetty huomattavasti. Sparkasse KölnBonn luopuu kyseisistä salkuista täysin vuoden 2014 loppuun mennessä. Koska nämä sijoitukset jäävät pankin uuden liiketoimintamallin ulkopuolelle, salkuista luopuminen on välttämätön toimenpide Sparkasse KölnBonnin strategian toteuttamiseksi. ABS- ja SAA-salkuissa jäljellä olevan omaisuuden tämänhetkiset kirjanpitoarvot vastaavat yleisesti niiden markkina-arvoa. Näin ollen kyseisistä salkuista aiheutuva jäljellä oleva riski on rajoitettu eikä vaikuta pankin elinkelpoisuuteen.

| (79) | Sparkassen jäljellä oleva omistusosuus WestLB:stä, joka aiheutti Sparkasselle aiemmin [...] miljoonan euron tappiot, on kooltaan rajoitettu, ja sitä kompensoidaan RSGV:n sijoitussalkun varannoilla. Lisäksi pankin rahoitusosuus [...] maksetaan vain tulevista nettovoitoista. Näin ollen Sparkassen velvollisuus osallistua [...] ei vaaranna Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Komissio pitää myönteisenä myös sitä seikkaa, että pankin rahoitusosuudet maksetaan vain, jos valtion pääomasta on maksettu korvaus pääoman korotusta koskevien ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(79)

Sparkassen jäljellä oleva omistusosuus WestLB:stä, joka aiheutti Sparkasselle aiemmin [...] miljoonan euron tappiot, on kooltaan rajoitettu, ja sitä kompensoidaan RSGV:n sijoitussalkun varannoilla. Lisäksi pankin rahoitusosuus [...] maksetaan vain tulevista nettovoitoista. Näin ollen Sparkassen velvollisuus osallistua [...] ei vaaranna Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Komissio pitää myönteisenä myös sitä seikkaa, että pankin rahoitusosuudet maksetaan vain, jos valtion pääomasta on maksettu korvaus pääoman korotusta koskevien ehtojen mukaisesti.

| (80) | Komissio panee merkille, että pankki on jo puuttunut ja puuttuu myös jatkossa yhtiön hallinnossa oleviin puutteisiin. Stadtsparkasse Kölnin sulautuessa Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005 tapahtuneilla omistajarakenteen muutoksilla ja tuolloin käyttöön otetulla määräenemmistöpäätöksenteolla varmistetaan, etteivät omistajien poliittiset intressit ohita pankin taloudellisia etuja. Lisäksi Sparkassen hallintoelinten rakenteessa ja koossa sekä päätöksentekoprosessissa tehdyillä muutoksilla on parannettu ylimmän johdon vastuullisuutta. Kun vastuutehtäviä yhdistetään ja pankin elimissä lisätään henkilöitä, joilla ei ole poliittisia kytköksiä ja jotka ovat [ulkopuolisia ...], parannetaan päätöksentekoprosessin läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta. Yhdessä omistajarakenteen muuttamisen kanssa näillä toimenpiteillä puututaan Sparkassen vaikeuksien syihin, sillä niillä minimoidaan riski siitä, että Sparkasse osallistuisi poliittisin tarkoitusperin käynnistettäviin hankkeisiin, jotka ovat pankin taloudellisten etujen vastaisia. Lisäksi pankin johdon riippumattomuus näyttää olevan riittävässä määrin voimassa olevan lainsäädännön mukaista. Sparkasse esitti näyttöä siitä, ettei pankki ole osallistunut enää vuodesta 2004 lähtien uusiin poliittisin tarkoitusperin käynnistettyihin hankkeisiin, mikä osoittaa toteutettujen toimenpiteiden olevan tehokkaita. Uusi hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on kaiken kaikkiaan yhdenmukainen vastaavissa tapauksissa aikaansaatujen parannusten kanssa (31). Näin ollen muutoksia, joita on toteutettu Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä tai joihin on sitouduttu, voidaan pitää asianmukaisina ja riittävinä edistämään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista. |
| --- | --- |

(80)

Komissio panee merkille, että pankki on jo puuttunut ja puuttuu myös jatkossa yhtiön hallinnossa oleviin puutteisiin. Stadtsparkasse Kölnin sulautuessa Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005 tapahtuneilla omistajarakenteen muutoksilla ja tuolloin käyttöön otetulla määräenemmistöpäätöksenteolla varmistetaan, etteivät omistajien poliittiset intressit ohita pankin taloudellisia etuja. Lisäksi Sparkassen hallintoelinten rakenteessa ja koossa sekä päätöksentekoprosessissa tehdyillä muutoksilla on parannettu ylimmän johdon vastuullisuutta. Kun vastuutehtäviä yhdistetään ja pankin elimissä lisätään henkilöitä, joilla ei ole poliittisia kytköksiä ja jotka ovat [ulkopuolisia ...], parannetaan päätöksentekoprosessin läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta. Yhdessä omistajarakenteen muuttamisen kanssa näillä toimenpiteillä puututaan Sparkassen vaikeuksien syihin, sillä niillä minimoidaan riski siitä, että Sparkasse osallistuisi poliittisin tarkoitusperin käynnistettäviin hankkeisiin, jotka ovat pankin taloudellisten etujen vastaisia. Lisäksi pankin johdon riippumattomuus näyttää olevan riittävässä määrin voimassa olevan lainsäädännön mukaista. Sparkasse esitti näyttöä siitä, ettei pankki ole osallistunut enää vuodesta 2004 lähtien uusiin poliittisin tarkoitusperin käynnistettyihin hankkeisiin, mikä osoittaa toteutettujen toimenpiteiden olevan tehokkaita. Uusi hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on kaiken kaikkiaan yhdenmukainen vastaavissa tapauksissa aikaansaatujen parannusten kanssa (31). Näin ollen muutoksia, joita on toteutettu Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä tai joihin on sitouduttu, voidaan pitää asianmukaisina ja riittävinä edistämään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista.

| (81) | Komission mielestä Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9 kohdassa ja 12–15 kohdassa asetetut vaatimukset, joiden mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä saamaan asianmukaista oman pääoman tuottoa ja kattamaan kaikki normaalin toimintansa kustannukset sekä täyttämään asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset. |
| --- | --- |

(81)

Komission mielestä Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9 kohdassa ja 12–15 kohdassa asetetut vaatimukset, joiden mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä saamaan asianmukaista oman pääoman tuottoa ja kattamaan kaikki normaalin toimintansa kustannukset sekä täyttämään asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset.

| (82) | Sparkasse toimitti ensinnäkin talousennusteet vuosille 2008–2014, ja esitti tietoja tuloista, kustannuksista, arvonalennuksista, voitoista ja pankin pääomatilanteesta. Komission mielestä esitetyt perusskenaarion ennusteet perustuvat kohtuullisiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sparkasse odottaa saavansa voittoa jälleen vuonna 2010 ja parantavansa vuotuisia tuloksiaan jatkuvasti koko rakenneuudistuskauden akan. Lisäksi oman pääoman tuotto olisi [9–10] prosenttia vuonna 2013, mikä vaikuttaisi olevan asianmukainen tuottotaso tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivalle vähittäispankkitoimintaa harjoittavalle pankille. Sparkasse maksaa myös tukitoimenpiteistä täyttä korvausta vuodesta 2013 alkaen. Sparkassen pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella, ja Tier 1 -suhdeluku paranee 6,1 prosentista vuonna 2009 [8–9] prosenttiin vuonna 2014. |
| --- | --- |

(82)

Sparkasse toimitti ensinnäkin talousennusteet vuosille 2008–2014, ja esitti tietoja tuloista, kustannuksista, arvonalennuksista, voitoista ja pankin pääomatilanteesta. Komission mielestä esitetyt perusskenaarion ennusteet perustuvat kohtuullisiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sparkasse odottaa saavansa voittoa jälleen vuonna 2010 ja parantavansa vuotuisia tuloksiaan jatkuvasti koko rakenneuudistuskauden akan. Lisäksi oman pääoman tuotto olisi [9–10] prosenttia vuonna 2013, mikä vaikuttaisi olevan asianmukainen tuottotaso tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivalle vähittäispankkitoimintaa harjoittavalle pankille. Sparkasse maksaa myös tukitoimenpiteistä täyttä korvausta vuodesta 2013 alkaen. Sparkassen pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella, ja Tier 1 -suhdeluku paranee 6,1 prosentista vuonna 2009 [8–9] prosenttiin vuonna 2014.

| (83) | Toiseksi Sparkasse osoitti pystyvänsä kestämään stressiskenaarion. Stressiskenaarion oletukset on arvioitu kohtuullisiksi. Stressiskenaario osoittaa, että Sparkasse ylittää pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset, joten pankin voidaan katsoa täyttävän rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 13 kohdassa asetetut vaatimukset. Lisäksi herkkyysanalyysistä käy ilmi, että pankki pystyy kestämään mahdolliset suuret korkomuutokset tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(83)

Toiseksi Sparkasse osoitti pystyvänsä kestämään stressiskenaarion. Stressiskenaarion oletukset on arvioitu kohtuullisiksi. Stressiskenaario osoittaa, että Sparkasse ylittää pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset, joten pankin voidaan katsoa täyttävän rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 13 kohdassa asetetut vaatimukset. Lisäksi herkkyysanalyysistä käy ilmi, että pankki pystyy kestämään mahdolliset suuret korkomuutokset tulevaisuudessa.

| (84) | Sparkasse esitti myös varhaisessa vaiheessa tapahtuvan osittaisen takaisinmaksun strategian. Valtion pääoman osittaisen takaisinmaksun pitäisi olla mahdollista laitoksen pääomapohjaa kuluttamatta, sillä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan Sparkassen Tier 1 -suhdeluvun nousevan [6–7] prosenttiin vuonna 2010 ja ylittävän tämän tason myöhemmin perusskenaariossa ja säilyvän myös stressiskenaariossa selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella. Varhaisessa vaiheessa tapahtuvaan osittaiseen takaisinmaksuun ei liity lisätukea Sparkasselle eikä muille liiketoimessa osallisina oleville yrityksille. Osuustodistusten ensimmäisestä 150 miljoonan euron erästä maksettava ostohinta on suunniteltu ensinnäkin vastaamaan suurin piirtein sitä kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft saisi, jos se oli pitänyt instrumentin, eikä Förderungsgesellschaftin taloudellinen tilanne tule näin paremmaksi. Toiseksi liiketoimi tapahtuu kahden julkisen elimen välillä. Koska Tier 1 -pääomaksi muunnettava instrumentti katsotaan jo tueksi ja koska Sparkasse maksaa Zweckverbandille muuntamisen jälkeen saman korvauksen, komission mielestä muuntamiseen ei liity ylimääräistä tukea. Myös Sparkassen suorittama toisen 150 miljoonan euron erän takaisinosto vastaa läheisesti kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft olisi saanut, jos se olisi säilyttänyt instrumentin. |
| --- | --- |

(84)

Sparkasse esitti myös varhaisessa vaiheessa tapahtuvan osittaisen takaisinmaksun strategian. Valtion pääoman osittaisen takaisinmaksun pitäisi olla mahdollista laitoksen pääomapohjaa kuluttamatta, sillä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan Sparkassen Tier 1 -suhdeluvun nousevan [6–7] prosenttiin vuonna 2010 ja ylittävän tämän tason myöhemmin perusskenaariossa ja säilyvän myös stressiskenaariossa selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella. Varhaisessa vaiheessa tapahtuvaan osittaiseen takaisinmaksuun ei liity lisätukea Sparkasselle eikä muille liiketoimessa osallisina oleville yrityksille. Osuustodistusten ensimmäisestä 150 miljoonan euron erästä maksettava ostohinta on suunniteltu ensinnäkin vastaamaan suurin piirtein sitä kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft saisi, jos se oli pitänyt instrumentin, eikä Förderungsgesellschaftin taloudellinen tilanne tule näin paremmaksi. Toiseksi liiketoimi tapahtuu kahden julkisen elimen välillä. Koska Tier 1 -pääomaksi muunnettava instrumentti katsotaan jo tueksi ja koska Sparkasse maksaa Zweckverbandille muuntamisen jälkeen saman korvauksen, komission mielestä muuntamiseen ei liity ylimääräistä tukea. Myös Sparkassen suorittama toisen 150 miljoonan euron erän takaisinosto vastaa läheisesti kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft olisi saanut, jos se olisi säilyttänyt instrumentin.

| (85) | Näin ollen komissio katsoo, että Sparkassen toimittama rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(85)

Näin ollen komissio katsoo, että Sparkassen toimittama rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.

ii)   Oma osallistuminen / vastuunjako

| (86) | Kuten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa todetaan, pankin ja sen osakkeenomistajien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin mahdollisimman suurella määrällä omia varojaan sen varmistamiseksi, että tuki rajoittuu välttämättömään. Tätä tarkoitusta varten voidaan esimerkiksi myydä pankin omaisuuseriä. Lisäksi osakkeenomistajien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Sparkassen sitoumuksilla varmistetaan, että omia varoja käytetään ja että pankin hybridipääomaa omistavat yksityiset sijoittajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin. |
| --- | --- |

(86)

Kuten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa todetaan, pankin ja sen osakkeenomistajien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin mahdollisimman suurella määrällä omia varojaan sen varmistamiseksi, että tuki rajoittuu välttämättömään. Tätä tarkoitusta varten voidaan esimerkiksi myydä pankin omaisuuseriä. Lisäksi osakkeenomistajien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Sparkassen sitoumuksilla varmistetaan, että omia varoja käytetään ja että pankin hybridipääomaa omistavat yksityiset sijoittajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin.

| (87) | Rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuen määrä ylittäisi sen, mitä tarvitaan kattamaan elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuvat kustannukset. Saadulla tuella on tarkoitus varmistaa, että Sparkassella on kohtuulliset pääomapuskurit perusskenaariossa ja että se pystyy täyttämään pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset stressiskenaariossa. |
| --- | --- |

(87)

Rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuen määrä ylittäisi sen, mitä tarvitaan kattamaan elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuvat kustannukset. Saadulla tuella on tarkoitus varmistaa, että Sparkassella on kohtuulliset pääomapuskurit perusskenaariossa ja että se pystyy täyttämään pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset stressiskenaariossa.

| (88) | Sparkasse karsii kustannuksia ja osallistuu siten sisäisillä varoillaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Kustannuksien vähentämiseksi tehtävillä toimenpiteillä saadaan vuotuisia kustannuksia vähennettyä [25–35] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä on noin [5–8] prosenttia kokonaiskustannuksista vuonna 2009. |
| --- | --- |

(88)

Sparkasse karsii kustannuksia ja osallistuu siten sisäisillä varoillaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Kustannuksien vähentämiseksi tehtävillä toimenpiteillä saadaan vuotuisia kustannuksia vähennettyä [25–35] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä on noin [5–8] prosenttia kokonaiskustannuksista vuonna 2009.

| (89) | Lisäksi kannattavien ydintoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnistä saadaan tuloja, joita voidaan käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi kannattavien ydintoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnistä saadaan tuloja, joita voidaan käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen.

| (90) | Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää tai lykätä hybridi-instrumenttien kuponkikorkojen maksua, jos se saa voittoa tiettynä vuonna. Hybridi-instrumenttien omistajat kattavat kuitenkin mahdollisuuksien mukaan Sparkassen tappioita, sillä sekä kuponkikorkojen maksua että hybridi-instrumentin pääomaa on jäädytetty tai niitä on käytetty Sparkassen tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio katsoo, että yksityisten hybridisijoittajien mahdollisimman suuri vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset yksityisten sijoittajien osallistumisesta rakenneuudistuksen kustannuksiin on täytetty. |
| --- | --- |

(90)

Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää tai lykätä hybridi-instrumenttien kuponkikorkojen maksua, jos se saa voittoa tiettynä vuonna. Hybridi-instrumenttien omistajat kattavat kuitenkin mahdollisuuksien mukaan Sparkassen tappioita, sillä sekä kuponkikorkojen maksua että hybridi-instrumentin pääomaa on jäädytetty tai niitä on käytetty Sparkassen tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio katsoo, että yksityisten hybridisijoittajien mahdollisimman suuri vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset yksityisten sijoittajien osallistumisesta rakenneuudistuksen kustannuksiin on täytetty.

| (91) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että myös asianmukainen korvaus valtion pääomasta on yksi vastuunjaon toteuttamisen keino. Tältä osin komissio katsoo, että pääoman korottamisesta maksettavan korvauksen taso on asianmukainen edellä kuvattujen muiden vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden yhteydessä. Sparkasse pystyy maksamaan ennakoidun voiton ansiosta valtion pääomasta korvausta sekä maksamaan keskeytetyt kuponkikorot pääoman korottamista koskevien ehtojen mukaisesti vuodesta 2011 lähtien osuustodistusten ja vuodesta 2013 lähtien äänettömän osakkuuden osalta, sen jälkeen kun instrumenttien nimellispääomaa on täydennetty. Valtion omistamista osuustodistuksista kertyy korkoa [2–6] vuodelta, ja tappioiden kattamiseen huvennutta pääomaa täydennetään molempien pääomankorotusvälineiden osalta. Perusskenaarion talousennusteiden mukaisesti valtio saa siis myöhemmin takaisin sekä osuustodistuksista maksattamatta olevat korot että molemmista instrumenteista huvenneen pääoman. |
| --- | --- |

(91)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että myös asianmukainen korvaus valtion pääomasta on yksi vastuunjaon toteuttamisen keino. Tältä osin komissio katsoo, että pääoman korottamisesta maksettavan korvauksen taso on asianmukainen edellä kuvattujen muiden vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden yhteydessä. Sparkasse pystyy maksamaan ennakoidun voiton ansiosta valtion pääomasta korvausta sekä maksamaan keskeytetyt kuponkikorot pääoman korottamista koskevien ehtojen mukaisesti vuodesta 2011 lähtien osuustodistusten ja vuodesta 2013 lähtien äänettömän osakkuuden osalta, sen jälkeen kun instrumenttien nimellispääomaa on täydennetty. Valtion omistamista osuustodistuksista kertyy korkoa [2–6] vuodelta, ja tappioiden kattamiseen huvennutta pääomaa täydennetään molempien pääomankorotusvälineiden osalta. Perusskenaarion talousennusteiden mukaisesti valtio saa siis myöhemmin takaisin sekä osuustodistuksista maksattamatta olevat korot että molemmista instrumenteista huvenneen pääoman.

| (92) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saksan toimittama rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävän oman osallistumisen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(92)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saksan toimittama rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävän oman osallistumisen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.

iii)   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (93) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Lisäksi toimenpiteillä olisi puututtava moraalikatoon ja varmistettava, ettei valtiontuella rahoiteta kilpailun vastaista toimintaa. |
| --- | --- |

(93)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Lisäksi toimenpiteillä olisi puututtava moraalikatoon ja varmistettava, ettei valtiontuella rahoiteta kilpailun vastaista toimintaa.

| (94) | Toimenpidepaketilla puututaan riittävästi moraalikatoon. Sparkasse on sitoutunut myymään useita ydintoimintaan kuulumattomia kannattavia tytäryhtiöitä. Näihin kuuluvat osuudet [...], [...], RW Holding AG:ssä, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH:ssa, Schufa Holding AG:ssä ja neue leben Pensionsverwaltung AG:ssä, jotka ovat Sparkassen merkittäviä [...]. |
| --- | --- |

(94)

Toimenpidepaketilla puututaan riittävästi moraalikatoon. Sparkasse on sitoutunut myymään useita ydintoimintaan kuulumattomia kannattavia tytäryhtiöitä. Näihin kuuluvat osuudet [...], [...], RW Holding AG:ssä, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH:ssa, Schufa Holding AG:ssä ja neue leben Pensionsverwaltung AG:ssä, jotka ovat Sparkassen merkittäviä [...].

| (95) | Saksan viranomaiset ovat esittäneet tarkat määräajat suunnitelluille divestoinneille ja sitoutuneet nimittämään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen varmistamaan, että sitoumukset hoidetaan ajallaan. Jos sitoumuksen mukaista määräaikaa ei noudateta, nimitetään toimitsijamies hoitamaan divestoinnit. |
| --- | --- |

(95)

Saksan viranomaiset ovat esittäneet tarkat määräajat suunnitelluille divestoinneille ja sitoutuneet nimittämään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen varmistamaan, että sitoumukset hoidetaan ajallaan. Jos sitoumuksen mukaista määräaikaa ei noudateta, nimitetään toimitsijamies hoitamaan divestoinnit.

| (96) | Pankin rakenneuudistukseen kuuluu Sparkassen toiminnan supistaminen tietyillä asiakassegmenteillä. Näiden toimenpiteiden ansiosta kilpailijoilla on pääsy pankin suuryritysasiakkaisiin ja institutionaalisiin asiakkaisiin. Koska tämä vaikuttaa lähinnä suuriin yrityksiin, joilla on yleensä mahdollisuus saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, komission mielestä toimenpiteestä aiheutuva, reaalitalouteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten riski on merkityksetön. |
| --- | --- |

(96)

Pankin rakenneuudistukseen kuuluu Sparkassen toiminnan supistaminen tietyillä asiakassegmenteillä. Näiden toimenpiteiden ansiosta kilpailijoilla on pääsy pankin suuryritysasiakkaisiin ja institutionaalisiin asiakkaisiin. Koska tämä vaikuttaa lähinnä suuriin yrityksiin, joilla on yleensä mahdollisuus saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, komission mielestä toimenpiteestä aiheutuva, reaalitalouteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten riski on merkityksetön.

| (97) | Lisäksi Sparkasse pienentää nimellismääräisesti rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon avulla taseensa loppusummaan [15–20] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin ([15–20] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja [10–15] prosenttia, kun tuleva kasvu otetaan huomioon (5 prosenttia suhteessa taseen loppusummaan). Pienentäminen toteutetaan lähinnä SAA- ja ABS-sijoituksista luopumalla, omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin lopettamisella ([6–8] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [6–8] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja vähentämällä institutionaalisille asiakkaille myönnettyjä suuria luottoja ja luottosopimuksia ([5–7] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [5–7] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan). |
| --- | --- |

(97)

Lisäksi Sparkasse pienentää nimellismääräisesti rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon avulla taseensa loppusummaan [15–20] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin ([15–20] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja [10–15] prosenttia, kun tuleva kasvu otetaan huomioon (5 prosenttia suhteessa taseen loppusummaan). Pienentäminen toteutetaan lähinnä SAA- ja ABS-sijoituksista luopumalla, omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin lopettamisella ([6–8] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [6–8] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja vähentämällä institutionaalisille asiakkaille myönnettyjä suuria luottoja ja luottosopimuksia ([5–7] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [5–7] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan).

| (98) | Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa kyseessä olevan tuen määrä (3,3 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin), näiden toimenpiteiden voidaan katsoa olevan riittäviä ja oikeasuhtaisia pankin koon pienentämiseksi ja sen toiminta-alan supistamiseksi. Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkina-asema on merkittävä ([18–23] prosenttia–[30–35] prosenttia tuotteesta riippuen), muttei määräävä. Pankki ei myöskään toimi hintajohtajana keskeisillä liiketoimintasegmenteillään. Tästä syystä lisätoimenpiteet pankin markkinaosuuden kaventamiseksi vielä enemmän keskeisillä vähittäispankkitoiminnan markkinoilla eivät vaikuta asianmukaisilta Sparkassen tapauksessa. Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei ydinliiketoiminta ollut pankin vaikeuksien syy. Lisäksi Saksa esitti riittävästi näyttöä siitä, että tällaiset toimenpiteet olisivat hankalia ja kohtuuttoman kalliita toteuttaa, mikä vaikuttaisi kielteisesti pankin kannattavuuteen ja uhkaisi Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tällaiset toimenpiteet vaikuttaisivat haitallisesti myös Sparkassen ydinliiketoimintasegmentteihin (pk-yritykset ja yksityisasiakkaat), jotka eivät kuitenkaan olleet syynä pankin vaikeuksiin. Koska näiden asiakasryhmien mahdollisuus saada vaihtoehtoista rahoitusta on hyvin heikko ja koska komission päätöksentekokäytännön tavoitteena on antolainauksen säilyminen reaalitaloudessa, komissio toteaa, että Sparkassen toiminta-alan rajoittaminen tätä enemmän vaikuttaisi sen ydinliiketoimintaan ja olisi näin haitallista sekä pankille että sen palvelemille markkinoille. |
| --- | --- |

(98)

Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa kyseessä olevan tuen määrä (3,3 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin), näiden toimenpiteiden voidaan katsoa olevan riittäviä ja oikeasuhtaisia pankin koon pienentämiseksi ja sen toiminta-alan supistamiseksi. Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkina-asema on merkittävä ([18–23] prosenttia–[30–35] prosenttia tuotteesta riippuen), muttei määräävä. Pankki ei myöskään toimi hintajohtajana keskeisillä liiketoimintasegmenteillään. Tästä syystä lisätoimenpiteet pankin markkinaosuuden kaventamiseksi vielä enemmän keskeisillä vähittäispankkitoiminnan markkinoilla eivät vaikuta asianmukaisilta Sparkassen tapauksessa. Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei ydinliiketoiminta ollut pankin vaikeuksien syy. Lisäksi Saksa esitti riittävästi näyttöä siitä, että tällaiset toimenpiteet olisivat hankalia ja kohtuuttoman kalliita toteuttaa, mikä vaikuttaisi kielteisesti pankin kannattavuuteen ja uhkaisi Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tällaiset toimenpiteet vaikuttaisivat haitallisesti myös Sparkassen ydinliiketoimintasegmentteihin (pk-yritykset ja yksityisasiakkaat), jotka eivät kuitenkaan olleet syynä pankin vaikeuksiin. Koska näiden asiakasryhmien mahdollisuus saada vaihtoehtoista rahoitusta on hyvin heikko ja koska komission päätöksentekokäytännön tavoitteena on antolainauksen säilyminen reaalitaloudessa, komissio toteaa, että Sparkassen toiminta-alan rajoittaminen tätä enemmän vaikuttaisi sen ydinliiketoimintaan ja olisi näin haitallista sekä pankille että sen palvelemille markkinoille.

| (99) | Komissio panee merkille myös Sparkassen ja Saksan antamat toimintalinjoja koskevat sitoumukset. Näihin sitoumuksiin sisältyvät hintajohtajana toimimisen kielto ja kielto viitata valtiontukeen mainonnassa, jotta Sparkassea estetään rahoittamasta tuella kilpailun vastaista toimintaa markkinoilla. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 40 kohdan mukaan yritysostokiellolla varmistetaan lisäksi, ettei valtiontukea käytetä kilpailevien yritysten ostamiseen. |
| --- | --- |

(99)

Komissio panee merkille myös Sparkassen ja Saksan antamat toimintalinjoja koskevat sitoumukset. Näihin sitoumuksiin sisältyvät hintajohtajana toimimisen kielto ja kielto viitata valtiontukeen mainonnassa, jotta Sparkassea estetään rahoittamasta tuella kilpailun vastaista toimintaa markkinoilla. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 40 kohdan mukaan yritysostokiellolla varmistetaan lisäksi, ettei valtiontukea käytetä kilpailevien yritysten ostamiseen.

| (100) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Sparkassen ehdottamien toimenpiteiden laajuus ja luonne ovat riittävät ja asianmukaiset kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää siis rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset elinkelpoisuuden, vastuunjaon ja kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Sparkassen ehdottamien toimenpiteiden laajuus ja luonne ovat riittävät ja asianmukaiset kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää siis rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset elinkelpoisuuden, vastuunjaon ja kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.

8.2.3   Seuranta

| (101) | Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 5 luvun mukaisesti säännölliset kertomukset ovat välttämättömiä, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Saksa nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka laatii puolivuosittaiset seurantakertomukset. Ensimmäinen kertomus on määrä antaa helmikuussa 2011. Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu. |
| --- | --- |

(101)

Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 5 luvun mukaisesti säännölliset kertomukset ovat välttämättömiä, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Saksa nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka laatii puolivuosittaiset seurantakertomukset. Ensimmäinen kertomus on määrä antaa helmikuussa 2011. Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.

| (102) | Komissio toteaa, että tämän päätöksen 4 luvussa esitelty rakenneuudistussuunnitelma on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(102)

Komissio toteaa, että tämän päätöksen 4 luvussa esitelty rakenneuudistussuunnitelma on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen.

9.   PÄÄTELMÄ

| (103) | Komissio toteaa, että rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja että ne ovat vastuunjaon kannalta riittäviä sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden markkinoita vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset ja että rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan näin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääoman korotukset voidaan siis hyväksyä rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti, |
| --- | --- |

(103)

Komissio toteaa, että rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja että ne ovat vastuunjaon kannalta riittäviä sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden markkinoita vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset ja että rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan näin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääoman korotukset voidaan siis hyväksyä rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Julkisten osakkeenomistajien Sparkasse KölnBonnille antama rakenneuudistustuki on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tuki soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan ja liitteissä I, II ja III luetellut sitoumukset täytetään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös asiassa C 32/09 (ex NN 50/09), Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistus (EUVL C 2, 6.1.2010, s. 13).

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Liikesalaisuus.

3

(4)  Sen markkinaosuus koko Saksan pankkialalla on liian pieni ollakseen merkittävä.

4

(5)  Syyskuun lopussa vuonna 2009 64 prosenttia ABS-salkun volyymistä liittyi Saksaan ja muihin Euroopan maihin ja 17 prosenttia Yhdysvaltoihin.

5

(6)  Residential mortgage-backed securities (asuntolainavakuudelliset arvopaperit).

6

(7)  Collateral debt obligation (velkarypäsvakuudellinen velkasitoumus).

7

(8)  Commercial mortgage-backed securities (liikekiinteistölainavakuudelliset arvopaperit).

8

(9)  Asset-backed securities (omaisuusvakuudelliset arvopaperit).

9

(10)  Collateralised loan obligation (lainarypäsvakuudellinen velkasitoumus).

10

(11)  Real estate investment trust (kiinteistösijoitusyhtiö).

11

(12)  Tästä alakirjauksesta ABS-salkun osuus oli 104,5 miljoonaa euroa vuonna 2008.

12

(13)  Kun hintojen ja palkkojen nousu otetaan huomioon.

13

(14)  Sparkasse KölnBonnin vaikeuksien merkittävä syy oli sen osallistuminen sellaisiin hankkeisiin ja osuudet sellaisissa tytäryhtiöissä, jotka eivät liittyneet sen ydinliiketoimintaan. Näistä toiminnoista aiheutui valtaosa tappioista. Houkutellakseen uusia yrityksiä Kölniin pankki osallistui aiemmin liike- ja toimistotilojen kehittämiseen ja myönsi vuokratakauksia kiinteistöhankkeiden edistämiseksi. Pankki neuvottelee takauksia ja vuokrasopimuksia uusiksi päästäkseen eroon tällaisista järjestelyistä ja myy toimintoja mahdollisuuksien mukaan kolmansille osapuolille.

14

(15)  Vain Sparkasse KölnBonnia koskevat tiedot.

15

(16)  Sparkasse KölnBonnin Tier 1 -suhdeluku, suluissa oleva luku = koko konsernin Tier 1 -suhdeluku; kokoaikavastaava = kokoaikaiset työntekijät.

16

(17)  Vain Sparkasse KölnBonnia koskevat tiedot.

17

(18)  Sparkasse KölnBonnin Tier 1 -suhdeluku, suluissa oleva luku = koko konsernin Tier 1 -suhdeluku; kokoaikavastaava = kokoaikaiset työntekijät.

18

(19)  Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen, http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf, nykyinen versio ollut voimassa 29 päivästä marraskuuta 2008.

19

(20)  Johtokunnassa on vuonna 2010 ainoastaan viisi jäsentä (yhdeksän vuonna 2005); hallintoneuvostossa puolestaan on 18 jäsentä (aiemmin 27).

20

(21)  Tässä yhteydessä tarkoitetaan ’riippumattomalla’ sitä, ettei hallintoneuvoston jäsen kuulu hänet nimittäneen kaupungin valtuustoon.

21

(22)  Saksa ehdottaa ratkaisua, johon kuuluu niin kutsuttu ”korjauslauseke”, joka olisi voimassa yhtä kauan kuin alkuperäisen instrumentin kertyvä korko. Tällä tavoin Förderungsgesellschaft saisi Zweckverbandilta ensin instrumentin kirjanpitoarvoon perustuvan maksun (nimellisarvo, josta on vähennetty katetut tappiot). Tämän jälkeen Förderungsgesellschaft saisi Zweckverbandilta ”korjauslausekkeen” perusteella maksuja, jotka vastaisivat niitä tuloja, joita sille olisi kertynyt myyntiajankohtaan asti pitäessään instrumentin itsellään. Zweckverband saa Sparkasse KölnBonnilta samankaltaiset maksut (pääoman korko), koska Förderungsgesellschaftille maksettavia lykättyjä kuponkikorkoja, jotka liittyvät ajanjaksoon, jolloin Förderungsgesellschaft omisti instrumentin, pienennettäisiin ainoastaan enintään 25 prosenttia. Saksan mielestä tällainen vähennys on asianmukainen keino korvata Zweckverbandille korko- ja rahoitusriski, ja siinä otetaan huomioon hyöty, jonka Förderungsgesellschaft saa, kun se saa pääomansa takaisin sopimuksessa sovittua nopeammin. Esimerkiksi jos Förderungsgesellschaft myy instrumentin, jonka nimellisarvo on 150 miljoonaa euroa ja josta vähennetään 25 miljoonan euron tappiot, Zweckverbandille vuonna 2011, sille maksettaisiin ensin 125 miljoonaa euroa. Jos Sparkasse KölnBonn tuottaa voittoa vuonna 2012, mikä aiheuttaisi velvollisuuden täydentää instrumentin pääomaa (jos Förderungsgesellschaft olisi pitänyt välineen), Zweckverband maksaa vastaavan summan Förderungsgesellschaftille. Jos vuonna 2012 syntyneet voitot riittävät vuosina 2009–2011 lykättyjen kuponkikorkojen maksuun, myös tällöin Zweckverband suorittaisi vastaavan maksun Förderungsgesellschaftille.

22

(23)  Sparkasse KölnBonn on sitoutunut myymään osuutensa RSGV:ssä tai muissa säästöpankkialan jäsenissä sen näissä yhtiöissä olevia epäsuoria osuuksia koskevien sopimusjärjestelyjen mukaisesti.

23

(24)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklasta tuli SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on pidettävä soveltuvin osin viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

24

(25)  Lukuun ottamatta konsernin sisäisiä liikkeeseen laskuja tai valtion toimimista instrumenttien ostajana.

25

(26)  EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9.

26

(27)  Ks. komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2008, asiassa NN 25/08, Risikoabschirmung WestLB, 29 kohta; komission päätös, tehty 1 päivänä lokakuuta 2008, valtiontuki C 43/08 – WestLB (EUVL C 322, 17.12.2008, s. 16); komission päätös, tehty 12 päivänä toukokuuta 2009, valtiontuesta C 43/08 (ex N 390/08), jonka Saksa haluaa myöntää WestLB AG:n rakenneuudistukseen. Meneillään olevassa WestLB:n riskisuojaa koskevassa oikeuskäsittelyssä Saksa ei ole riitauttanut komission arviointia, jonka mukaan säästöpankkien RSGV- ja WLSGV-yhdistysten antama tuki WestLB:lle on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

27

(28)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2. Tähän on viitattu nimenomaisesti valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’pankkitiedonanto’, 42 kohdassa.

28

(29)  Divestoinneista johtuva taseen pienentyminen vastaa vain kyseisten yritysten kirjanpitoarvoa.

29

(30)  EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

30

(31)  Komission päätös, annettu 15 päivänä joulukuuta 2009, valtiontuesta C 17/09 (ex N 265/09), jonka Saksa on myöntänyt Landesbank Baden-Württembergin rakenneuudistukseen (EUVL L 188, 21.7.2010, s. 1).

31

---

LIITE

| European Commission – Financial Crisis Taskforce |
| --- |
| DG Competition |
| Rue Joseph II / Jozef II-straat 70 |
| 1000 BRUXELLES/BRUSSEL |
| Belgium |

European Commission – Financial Crisis Taskforce

DG Competition

Rue Joseph II / Jozef II-straat 70

1000 BRUXELLES/BRUSSEL

Belgium

Valtiontuki C 32/09 – Sparkasse KölnBonn

EUROOPAN KOMISSIOLLE ANNETUT SITOUMUKSET

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/99 (1), sellaisena kuin se on muutettuna, 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti Saksa antaa seuraavat Sparkasse KölnBonnia koskevat sitoumukset, jotta Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pystyy toteamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksen sisämarkkinoille soveltuvaksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tehdyllä päätöksellä.

Sitoumukset tulevat voimaan päätöksen antamispäivänä.

Tätä tekstiä on tulkittava EU:n yleisen oikeuden ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 659/99 mukaisesti ottaen huomioon myös päätös, johon nämä sitoumukset on liitetty.

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

LIITE I

Osa A –   Sitoumukset

1.   Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä: Saksan liittohallitus ja Sparkasse KölnBonn sitoutuvat siihen, että Sparkasse KölnBonn tekee seuraavat muutokset yhtiönsä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään:

| a) | Hallintoneuvoston ulkoisten jäsenten lukumäärää lisätään nykyisistä kahdesta jäsenestä neljään 1 päivänä tammikuuta 2011. Hallintoneuvoston jäsenten kokonaismäärä rajataan kahdeksaantoista. |
| --- | --- |

a)

Hallintoneuvoston ulkoisten jäsenten lukumäärää lisätään nykyisistä kahdesta jäsenestä neljään 1 päivänä tammikuuta 2011. Hallintoneuvoston jäsenten kokonaismäärä rajataan kahdeksaantoista.

| b) | Sparkasse KölnBonnin hallintoneuvosto nimittää jatkossa vain seuraavat komiteat ja vähentää niiden jäsenten määrän ilmoitettuun määrään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011:






  — | kirjanpitokomitea (seitsemän jäsentä) |
| --- | --- | --- |

b)

Sparkasse KölnBonnin hallintoneuvosto nimittää jatkossa vain seuraavat komiteat ja vähentää niiden jäsenten määrän ilmoitettuun määrään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2011:

—

kirjanpitokomitea (seitsemän jäsentä)

| — | riskikomitea (kuusi jäsentä) |
| --- | --- |

—

riskikomitea (kuusi jäsentä)

| — | pääkomitea (kolme jäsentä). |
| --- | --- |

—

pääkomitea (kolme jäsentä).

| c) | Strategiakomitea lakkautetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sijoituskomitea viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011. |
| --- | --- |

c)

Strategiakomitea lakkautetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sijoituskomitea viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011.

| d) | Kaikilla hallintoneuvoston jäsenillä on Saksan pankkilain 36 §:n 3 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetyt valmiudet. |
| --- | --- |

d)

Kaikilla hallintoneuvoston jäsenillä on Saksan pankkilain 36 §:n 3 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetyt valmiudet.

| e) | Sparkasse KölnBonnin johtokunta tiukentaa sijoituspäätöksiä koskevia suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2011 seuraavasti: johtokunta voi tehdä sijoituspäätöksiä vain yksimielisesti ja, kun on kyse nimellisarvoltaan yli [2–5] miljoonan euron sijoituksista, vasta due diligence -tarkastuksen jälkeen, jonka tekemiseen osallistuu tarvittaessa tilintarkastaja. |
| --- | --- |

e)

Sparkasse KölnBonnin johtokunta tiukentaa sijoituspäätöksiä koskevia suuntaviivoja 1 päivästä tammikuuta 2011 seuraavasti: johtokunta voi tehdä sijoituspäätöksiä vain yksimielisesti ja, kun on kyse nimellisarvoltaan yli [2–5] miljoonan euron sijoituksista, vasta due diligence -tarkastuksen jälkeen, jonka tekemiseen osallistuu tarvittaessa tilintarkastaja.

2.   Omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti: Sparkasse KölnBonn lopettaa omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin. Tämä tarkoittaa, että Sparkasse KölnBonn tekee vain sellaisia liiketoimia, jotka

| a) | ovat välttämättömiä asiakkaiden osto- ja myyntimääräysten vastaanottamisen, välittämisen ja toteuttamisen kannalta tai |
| --- | --- |

a)

ovat välttämättömiä asiakkaiden osto- ja myyntimääräysten vastaanottamisen, välittämisen ja toteuttamisen kannalta tai

| b) | auttavat Sparkassea maksuvalmiuden tai riskien hallinnassa. |
| --- | --- |

b)

auttavat Sparkassea maksuvalmiuden tai riskien hallinnassa.

Sparkasse KölnBonn ei missään tapauksessa luo positioita omaan lukuunsa, elleivät ne ole seurausta siitä, että Sparkasse KölnBonn ei esimerkiksi toteuta joitakin asiakkaiden määräyksiä välittömästi. Tämän tyyppiset positiot ja maksuvalmiuden tai riskien hallinnan positiot ovat sallittuja vain, jos ne eivät vaaranna pankin elinkelpoisuutta ja/tai maksuvalmiutta. Sparkasse KölnBonnin rajoittaa näin ollen kaupankäyntisalkkunsa markkinariskin [3–5] miljoonaan euroon (Value at Risk -menetelmä 99 prosentin luotettavuudella).

3.   Luotonanto taloudelle: Sparkasse KölnBonn täyttää talouden, erityisesti pk-yritysten, lainatarpeet tavanomaisin markkinaedellytyksin ja valvontaa ja pankkialaa koskevien vaatimusten mukaisesti toteutetulla luotonannolla ja sijoitustoiminnalla.

4.   Suurten luottojen ja käteisluottojen vähentäminen

Osana uutta toimintamalliaan Sparkasse KölnBonn vähentää vähitellen suurten luottojen määrää yrityspankkitoiminnan alalla pienentääkseen niihin liittyviä riskejä. Nämä toimenpiteet sisältävät muun muassa luottosopimusten enimmäismäärien rajoittamisen, lisävakuuksien pyytämisen tai riskien siirtämisen muille luottolaitoksille.

Vuoden 2013 loppuun mennessä Sparkasse KölnBonn vähentää suurten luottojen määrää [900–1 100] miljoonaa euroa. Tästä määrästä [400–550] miljoonaa euroa poistetaan jo vuoden 2010 loppuun mennessä. Institutionaalisille asiakkaille, jotka eivät ole sidoksissa Kölnin ja Bonnin alueeseen, myönnettyjä käteisluottoja vähennetään [800–900] miljoonaa euroa vuoden 2013 loppuun mennessä.

5.   Hintajohtajana toimimisen kielto: Sparkasse KölnBonn ei 31 päivään joulukuuta 2014 asti tarjoa ilman komissiolta etukäteen saatua lupaa edullisempia hintoja talletusten [...] ja pitkäaikaisten asuntolainojen [...] merkityksellisillä markkinoilla kuin parhaita hintoja tarjoava kilpailija, joka kuuluu kymmeneen suurimpaan markkinatoimijaan merkityksellisillä markkinoilla markkinaosuuksien perusteella laskettuna (1).

6.   Kun Sparkasse KölnBonn saa tietää tarjoavansa edullisempia hintoja kuin parhaita hintoja tarjoava kilpailija, se muuttaa hintojaan välittömästi tämän mukaisesti.

7.   Osinkoja ja kuponkikorkoja koskeva kielto: Saksa sitoutuu kuponkikorkojen maksamisen ja pääomainstrumentteja koskevien osto-optioiden osalta siihen, että

| a) | Sparkasse KölnBonn tai mikään muu sen yrityksistä ei käytä Sparkasse KölnBonnin pääomaa tai varantoja pääomainstrumenteista kertyvien kuponkikorkojen maksamiseen, ellei a) tähän ole lain mukaista velvoitetta tai ellei b) kyseisiä kuponkikorkoja makseta Sparkasse KölnBonnin senhetkisistä voitoista. Jos lain mukaisen velvoitteen olemassaolosta tai senhetkisen voiton riittävyydestä on tämän sitoumuksen osalta epäselvyyttä, Sparkasse KölnBonn esittää ehdotettua kuponkikorkojen maksua komissiolle hyväksyttäväksi; |
| --- | --- |

a)

Sparkasse KölnBonn tai mikään muu sen yrityksistä ei käytä Sparkasse KölnBonnin pääomaa tai varantoja pääomainstrumenteista kertyvien kuponkikorkojen maksamiseen, ellei a) tähän ole lain mukaista velvoitetta tai ellei b) kyseisiä kuponkikorkoja makseta Sparkasse KölnBonnin senhetkisistä voitoista. Jos lain mukaisen velvoitteen olemassaolosta tai senhetkisen voiton riittävyydestä on tämän sitoumuksen osalta epäselvyyttä, Sparkasse KölnBonn esittää ehdotettua kuponkikorkojen maksua komissiolle hyväksyttäväksi;

| b) | Yksikään Sparkasse KölnBonnin yritys ei käytä näitä hybridipääomainstrumentteja koskevaa osto-optiota, jos Sparkasse KölnBonnin lain mukainen kokonaispääoma vähentyisi sen seurauksena. |
| --- | --- |

b)

Yksikään Sparkasse KölnBonnin yritys ei käytä näitä hybridipääomainstrumentteja koskevaa osto-optiota, jos Sparkasse KölnBonnin lain mukainen kokonaispääoma vähentyisi sen seurauksena.

Rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen aikana enintään 31 päivään joulukuuta 2014 saakka Sparkasse KölnBonn maksaa kuponkikorkoja ja välttää tappioiden kattamista toissijaisesta pääomasta vain, jos sillä on velvollisuus tehdä näin, ja edellyttäen, ettei tämä vaadi varantojen ja erityiserien käyttämistä Saksan kauppalain 340 §:n f ja g momentin mukaisesti.

8.   Yritysostokielto: Kolmen vuoden ajan päätöksen voimaantulosta Sparkasse KölnBonn ei osta yli 20:tä prosenttia muiden rahoituslaitosten osakkeista. Muita osuuksiin liittyviä liiketoimia, jotka eivät liity Sparkasse KölnBonnin alkuperäiseen asiakastoimintaan sen liiketoimintamallissa, voidaan silti suorittaa edellyttäen, ettei niillä vaaranneta pankin elinkelpoisuutta ja että Euroopan komissio on ne hyväksynyt. Lisäksi Sparkasse KölnBonn pidättyy ostamasta osuuksia, jotka eivät ole välttämättömiä sen ydinliiketoimintojen kannalta tai joihin liittyy liian suuri riski.

9.   Ei viittausta valtiontukeen mainonnassa: Sparkasse KölnBonn ei saa käyttää mainonnassa Euroopan komission päätöstä, jonka mukaan komission valtiontueksi luokittelemat toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, eikä muita toimenpiteistä seuraavia kilpailuetuja.

Osa B –   Divestoitava liiketoiminta

10.   Sparkasse KölnBonn myy seuraavat osuudet (joista käytetään yhteisesti nimitystä divestoitava liiketoiminta), ellei niitä ole jo myyty, viimeistään ilmoitettuna ajankohtana ja parhaaseen mahdolliseen hintaan. Näin nykyisen liiketoiminnan oleellisten ja arvokkaiden elementtien pitäisi säilyä, kunnes ne pannaan myyntiin.

| Osuus | Myytävä viimeistään |
| --- | --- |
| Golfclub Gut Lärchenhof GmbH | Myyty jo vuonna 2009 |
| TA Triumph Adler AG | Myyty jo vuonna 2009 |
| RW Holding AG | Myyty jo vuonna 2009 |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | Myyty jo vuonna 2009 |
| Schufa Holding AG | Myyty jo vuonna 2009 |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | Omaisuuserät myyty/likvidointi vuoden 2010 loppuun mennessä |
| (...) | (...) |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | Omaisuuserät jo myyty/likvidointi vuonna 2011 |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | Myyty elokuussa 2010 |
| (...) | (...) |
| [...] (2) | (...) |
| [...] (3) | (...) |

Osuus

Myytävä viimeistään

Golfclub Gut Lärchenhof GmbH

Myyty jo vuonna 2009

TA Triumph Adler AG

Myyty jo vuonna 2009

RW Holding AG

Myyty jo vuonna 2009

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

Myyty jo vuonna 2009

Schufa Holding AG

Myyty jo vuonna 2009

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

Omaisuuserät myyty/likvidointi vuoden 2010 loppuun mennessä

(...)

(...)

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

Omaisuuserät jo myyty/likvidointi vuonna 2011

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

neue leben Pensionsverwaltung AG

Myyty elokuussa 2010

(...)

(...)

[...] (2)

(...)

[...] (3)

(...)

11.   Jotta vältetään kilpailun aiheeton vääristyminen, Sparkasse KölnBonn sitoutuu myymään edellä mainitun divestoitavan liiketoiminnan tai järjestämään sen myynnin toimivana liiketoimintana tai hoitamaan niiden myynnin komission 26 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti hyväksymin kauppaehdoin. Sparkasse KölnBonn sitoutuu tekemään divestoitavan liiketoiminnan myyntiä koskevan lopullisen sitovan kauppasopimuksen ensimmäisellä divestointikaudella (4). Jos Sparkasse KölnBonn ei ole tehnyt tällaista sopimusta ensimmäisen divestointikauden loppuun mennessä

| a) | määräaikaa jatketaan [...], jos Sparkasse KölnBonn voi osoittaa, että [...]. Sparkasse KölnBonn sitoutuu tekemään divestoitavan liiketoiminnan myyntiä koskevan lopullisen sitovan kauppasopimuksen [...] jatketun divestointikauden loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

määräaikaa jatketaan [...], jos Sparkasse KölnBonn voi osoittaa, että [...]. Sparkasse KölnBonn sitoutuu tekemään divestoitavan liiketoiminnan myyntiä koskevan lopullisen sitovan kauppasopimuksen [...] jatketun divestointikauden loppuun mennessä;

| b) | se antaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle yksinomaisen toimivallan myydä divestoitava liiketoiminta toimitsijamiehelle asetetussa määräajassa (5). Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä III. |
| --- | --- |

b)

se antaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle yksinomaisen toimivallan myydä divestoitava liiketoiminta toimitsijamiehelle asetetussa määräajassa (5). Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä III.

12.   Divestointia koskeva sitoumus katsotaan täytetyksi, jos Sparkasse KölnBonn tekee lopullisen sitovan kauppasopimuksen 10 kohdassa tarkoitetun kauden tai 11 kohdassa tarkoitetun jatketun kauden loppuun mennessä 25 ja 26 kohdassa asetetut edellytykset täyttävän ostajan kanssa ja jos divestoitavan liiketoiminnan siirto tapahtuu viimeistään kuuden kuukauden kuluessa kauppasopimuksen tekemisestä.

13.   Sparkasse KölnBonn myy seuraavat osuudet viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 Kölnin kaupungille, Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yritykselle tai kolmannelle osapuolelle:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

14.   Kölnin kaupungin kanssa suoritettavat yksittäiset liiketoimet toteutetaan tavanomaisten markkinaedellytysten mukaisesti. Tätä varten riippumaton asiantuntija määrittää myynnin kohteen markkina-arvon siirtohetkellä. Valvonnasta vastaava toimitsijamies valvoo yksittäisiä liiketoimia.

Liiketoimen yhteydessä voidaan myös siirtää yhtiön omaisuuseriä tai liiketoimintoja asianomaisen yrityksen sijaan, jos tämä sopii paremmin liiketoiminnan tarkoitukseen.

15.   Tilintarkastusyhtiö tarkastaa ostajan puolesta omaisuuserien arvonmäärityksen ja sopimuksessa sovitut yleiset liiketoimintaa koskevat tiedot.

16.   Liiketoimen yksityiskohdista on ilmoitettava valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle ennen liiketoimen suorittamista.

17.   Sitoumusten rakenteellisen vaikutuksen säilyttämiseksi Sparkasse KölnBonn ei saa hankkia suoraa tai epäsuoraa vaikutusvaltaa divestoitavan liiketoiminnan osiin tai koko liiketoimintaan [...] ajan sitoumusten voimaantulosta, ellei komissio ole etukäteen todennut, että markkinoiden rakenne on muuttunut niin paljon, ettei divestoitavan liiketoiminnan suojeleminen tällaiselta vaikutusvallalta ole enää välttämätöntä, jotta rakenneuudistustoimenpiteet soveltuisivat sisämarkkinoille.

18.   Sparkasse KölnBonn myöntää jatkossa enintään [30–60] prosenttia rahoituksesta divestoitaville tytäryhtiöilleen. Poikkeuksen muodostavat olemassa olevat lainat lainasopimuksen mukaiseen erääntymispäivään asti.

19.   Sparkasse KölnBonnin osuuksien myynnistä saatava voitto on käytettävä kokonaisuudessaan rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen.

Osa C –   Divestointeihin liittyvät sitoumukset

Divestoitavan liiketoiminnan elinkelpoisuuden, markkinoitavuuden ja kilpailukyvyn säilyttäminen

20.   Sparkasse KölnBonn säilyttää divestoitavan liiketoiminnan taloudellisen elinkelpoisuuden, markkinoitavuuden ja kilpailukyvyn hyvien liiketoimintakäytäntöjen mukaisesti sitoumusten voimaantulopäivästä aina siirron tapahtumiseen asti ja vähentää mahdollisimman pitkälti riskejä, jotka voivat heikentää divestoitavan liiketoiminnan kilpailukykyä. Sparkasse KölnBonn sitoutuu erityisesti

| a) | olemaan harjoittamatta mitään toimintaa, joka voisi vaikuttaa haitallisesti divestoitavan liiketoiminnan arvoon, johtamiseen tai kilpailukykyyn tai joka voisi muuttaa tämän toiminnan luonnetta tai alaa, teollista tai kaupallista strategiaa tai sijoituskäytäntöjä; |
| --- | --- |

a)

olemaan harjoittamatta mitään toimintaa, joka voisi vaikuttaa haitallisesti divestoitavan liiketoiminnan arvoon, johtamiseen tai kilpailukykyyn tai joka voisi muuttaa tämän toiminnan luonnetta tai alaa, teollista tai kaupallista strategiaa tai sijoituskäytäntöjä;

| b) | antamaan riittävästi varoja divestoitavan liiketoiminnan kehittämiseen olemassa olevien liiketoimintasuunnitelmien perusteella ja niitä toteuttamalla; |
| --- | --- |

b)

antamaan riittävästi varoja divestoitavan liiketoiminnan kehittämiseen olemassa olevien liiketoimintasuunnitelmien perusteella ja niitä toteuttamalla;

| c) | toteuttamaan kaikki kohtuullisiksi katsotut toimet, mukaan luettuina (alan käytäntöihin perustuvat) asianmukaiset kannustinjärjestelmät, kannustaakseen avainhenkilöstöä pysymään divestoitavien yritysten palveluksessa. |
| --- | --- |

c)

toteuttamaan kaikki kohtuullisiksi katsotut toimet, mukaan luettuina (alan käytäntöihin perustuvat) asianmukaiset kannustinjärjestelmät, kannustaakseen avainhenkilöstöä pysymään divestoitavien yritysten palveluksessa.

Sparkasse KölnBonnin velvollisuus pitää divestoitava liiketoiminta erillään

21.   Sparkasse KölnBonn sitoutuu pitämään divestoitavan liiketoiminnan erillään itsellään säilyttämästään liiketoiminnasta sitoumusten voimaantulopäivästä aina siirron toteutumiseen saakka ja varmistamaan, että divestoitavaa liiketoimintaa johtavat tytäryhtiöiden johtajat eivät osallistu säilytetyn liiketoiminnan johtoon tai päinvastoin.

22.   Sparkasse KölnBonn auttaa valvonnasta vastaavaa toimitsijamiestä varmistamaan siirron tapahtumiseen saakka, että divestoitavaa liiketoimintaa johdetaan erillisenä ja myytävissä olevana kokonaisuutena.

Henkilöstön palkkauskielto

23.   Sparkasse KölnBonn sitoutuu tavanomaisine rajoituksineen olemaan palkkaamatta divestoitavan liiketoiminnan mukana siirrettävää avainhenkilöstöä kahdentoista kuukauden aikana kaupan tekemisestä ja varmistamaan, etteivät myöskään sidosyhtiöt palkkaa tätä henkilöstöä.

Due diligence -tarkastukset

24.   Jotta mahdolliset ostajat voisivat tehdä divestoitavasta liiketoiminnasta kohtuullisen due diligence -tarkastuksen, Sparkasse KölnBonn sitoutuu tavanomaisten salassapitotakeiden ja divestointiprosessissa meneillään olevan vaiheen mukaisesti

| a) | antamaan mahdollisille ostajille riittävästi tietoa divestoitavasta liiketoiminnasta; |
| --- | --- |

a)

antamaan mahdollisille ostajille riittävästi tietoa divestoitavasta liiketoiminnasta;

| b) | antamaan mahdollisille ostajille riittävästi tietoa henkilökunnasta ja kohtuullisen mahdollisuuden tavata henkilökuntaa. |
| --- | --- |

b)

antamaan mahdollisille ostajille riittävästi tietoa henkilökunnasta ja kohtuullisen mahdollisuuden tavata henkilökuntaa.

Osa D –   Ostaja

25.   Jotta varmistetaan tehokkaan kilpailun välitön palautuminen

| a) | ostajan on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton, eikä ostajalla saa olla siihen sidoksia. Tämä ei koske kuitenkaan [...], [...] ja 13 kohdassa lueteltujen osuuksien myyntiä vastaaville kunnille, niiden sidosyhtiöille ja Sparkassen-rahoituskonsernin jäsenille; |
| --- | --- |

a)

ostajan on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton, eikä ostajalla saa olla siihen sidoksia. Tämä ei koske kuitenkaan [...], [...] ja 13 kohdassa lueteltujen osuuksien myyntiä vastaaville kunnille, niiden sidosyhtiöille ja Sparkassen-rahoituskonsernin jäsenille;

| b) | ostajalla on oltava riittävät taloudelliset varat, todistettu asiantuntemus ja kannustimet divestoitavan liiketoiminnan säilyttämiseen ja kehittämiseen elinkelpoisena ja aktiivisena kilpailijana, joka kilpailee Sparkasse KölnBonnin ja muiden kilpailijoiden kanssa; |
| --- | --- |

b)

ostajalla on oltava riittävät taloudelliset varat, todistettu asiantuntemus ja kannustimet divestoitavan liiketoiminnan säilyttämiseen ja kehittämiseen elinkelpoisena ja aktiivisena kilpailijana, joka kilpailee Sparkasse KölnBonnin ja muiden kilpailijoiden kanssa;

| c) | komission käytettävissä olevien tietojen perusteella ostaja ei saa aiheuttaa ensi näkemältä kilpailuongelmia tai vaaraa sitoumusten täyttämisen viivästymisestä, ja ostajan voidaan kohtuullisesti odottaa hankkivan erityisesti kaikki divestoitavan liiketoiminnan ostoa varten tarvittavat hyväksynnät asiasta vastaavilta sääntelyviranomaisilta. |
| --- | --- |

c)

komission käytettävissä olevien tietojen perusteella ostaja ei saa aiheuttaa ensi näkemältä kilpailuongelmia tai vaaraa sitoumusten täyttämisen viivästymisestä, ja ostajan voidaan kohtuullisesti odottaa hankkivan erityisesti kaikki divestoitavan liiketoiminnan ostoa varten tarvittavat hyväksynnät asiasta vastaavilta sääntelyviranomaisilta.

26.   Kun Sparkasse KölnBonn pääsee sopimukseen ostajan kanssa, sen on toimitettava kattavasti dokumentoitu ja perusteltu ehdotus sekä jäljennös lopullisesta sopimuksesta komissiolle ja valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle. Sparkasse KölnBonnin on osoitettava komissiolle, että ostaja täyttää asiaankuuluvat vaatimukset ja että divestoitava liiketoiminta myydään sitoumusten mukaisella tavalla. Komissio varmistaa, että nämä edellytykset täyttyvät.

Osa E –   Muut sitoumukset

27.   Osittainen takaisinmaksu varhaisessa vaiheessa ja osuustodistusten osittainen muuntaminen: Liittohallitus ja Sparkasse KölnBonn sitoutuvat seuraaviin peräkkäisiin ja yhden kokonaisuuden muodostaviin toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan Sparkasse KölnBonnin ydinpääoman osuutta:

| a) | Zweckverband Sparkasse KölnBonn ostaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä, niin että kauppa tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011, 150 miljoonan euron suuruisen ensimmäisen erän Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaftin osuustodistuksista ja muuntaa ne instrumentiksi, joka katsotaan lain mukaiseksi ydinpääomaksi (Tier 1 -pääoma). |
| --- | --- |

a)

Zweckverband Sparkasse KölnBonn ostaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä, niin että kauppa tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011, 150 miljoonan euron suuruisen ensimmäisen erän Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaftin osuustodistuksista ja muuntaa ne instrumentiksi, joka katsotaan lain mukaiseksi ydinpääomaksi (Tier 1 -pääoma).

| b) | Sparkasse KölnBonn ostaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä takaisin 150 miljoonan euron arvoisen toisen erän Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaftin osuustodistuksia edellyttäen, että tämä vastaa Sparkasse KölnBonnin riskinsietokykyä ja että Saksan rahoitusmarkkinoiden valvontavirasto (BAFin) on antanut tälle hyväksyntänsä. |
| --- | --- |

b)

Sparkasse KölnBonn ostaa 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä takaisin 150 miljoonan euron arvoisen toisen erän Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaftin osuustodistuksia edellyttäen, että tämä vastaa Sparkasse KölnBonnin riskinsietokykyä ja että Saksan rahoitusmarkkinoiden valvontavirasto (BAFin) on antanut tälle hyväksyntänsä.

28.   Saksa sitoutuu siihen, että osittaisen muuntamisen ja osuustodistusten osittaisen takaisinoston ehdot muotoillaan siten, ettei uutta valtiontukea synny.

29.   Taseen loppusumman pienentäminen:

Taseen loppusumman pienentämiseksi jo toteutettujen toimenpiteiden lisäksi Sparkasse KölnBonn sitoutuu vähentämään muita omaisuuseriään (suuret luotot, lyhytaikaiset luotot, sijoitukset) [2,5–4] miljardia euroa vuoden 2014 loppuun mennessä. Toisaalta Sparkasse KölnBonn aikoo kuitenkin kehittää ydinliiketoimintaansa (etenkin alueellista luotonantoa yksityis- ja yritysasiakkaille) varmistaen samalla, ettei sen taseen loppusumma ole yli [25–30] miljardia euroa vuoden 2014 lopussa. Vastaavasti Sparkasse KölnBonnin riskipainotettujen omaisuuserien enimmäisarvo on enintään [16–19] miljardia euroa vuoden 2014 lopussa.

30.   Riittävän pätevä ja riippumaton valvonnasta vastaava toimitsijamies seuraa ja arvioi yksityiskohtaisesti kaikkien tähän asiakirjaan sisältyvien ehtojen täydellistä ja asianmukaista täytäntöönpanoa. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II.

...

[Jäsenvaltion]

puolesta asianmukaisesti tähän tehtävään valtuutettu

---

(1)  [...].

(2)  [...].

(3)  [...].

(4)  Kausi, joka alkaa päätöksen voimaantulosta ja päättyy 10 kohdassa ilmoitettuihin päivämääriin.

(5)  [...].

LIITE II

VALVONNASTA VASTAAVAN TOIMITSIJAMIEHEN NIMITTÄMINEN JA TEHTÄVÄT

I.   Valvonnasta vastaava toimitsijamies

| 1. | Saksan liittotasavalta nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen. |
| --- | --- |

1.

Saksan liittotasavalta nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen.

| 2. | Valvonnasta vastaavana toimitsijamiehenä toimii Sparkasse KölnBonnista riippumaton yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka komissio hyväksyy ja Saksan liittotasavalta nimittää ja jonka tehtävänä on valvoa, noudattaako Sparkasse KölnBonn komissiolle antamiaan sitoumuksia ja toteuttaako se rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

2.

Valvonnasta vastaavana toimitsijamiehenä toimii Sparkasse KölnBonnista riippumaton yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka komissio hyväksyy ja Saksan liittotasavalta nimittää ja jonka tehtävänä on valvoa, noudattaako Sparkasse KölnBonn komissiolle antamiaan sitoumuksia ja toteuttaako se rakenneuudistussuunnitelman.

| 3. | Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton ja riittävän pätevä hoitamaan tehtävänsä, eli esimerkiksi sijoituspankki, konsultti tai tilintarkastaja, eikä toimitsijamiehellä saa missään vaiheessa olla eturistiriitoja. Sparkasse KölnBonn maksaa valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle korvauksen, mikä ei saa estää toimitsijamiehen tehtävien riippumatonta ja tehokasta toteuttamista. |
| --- | --- |

3.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton ja riittävän pätevä hoitamaan tehtävänsä, eli esimerkiksi sijoituspankki, konsultti tai tilintarkastaja, eikä toimitsijamiehellä saa missään vaiheessa olla eturistiriitoja. Sparkasse KölnBonn maksaa valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle korvauksen, mikä ei saa estää toimitsijamiehen tehtävien riippumatonta ja tehokasta toteuttamista.

II.   Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimittäminen

Saksan liittotasavallan ehdotus

| 4. | Saksan liittotasavalta toimittaa viimeistään neljän viikon kuluessa päätöksen antamisesta komission hyväksyttäväksi valvonnasta vastaaviksi toimitsijamiehiksi ehdolla olevien kahden tai useamman henkilön nimet ja ilmoittaa, kuka näistä on ensisijainen vaihtoehto. Ehdotuksessa on oltava riittävästi tietoa, jotta komissio voi varmistaa, että ehdotettu toimitsijamies täyttää 3 kohdassa asetetut vaatimukset, ja tiedoissa on ilmoitettava muun muassa:






  a) | ehdotetun toimeksiannon täydelliset ehdot ja kaikki tarvittavat määräykset, jotta valvonnasta vastaava toimitsijamies voi hoitaa tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

4.

Saksan liittotasavalta toimittaa viimeistään neljän viikon kuluessa päätöksen antamisesta komission hyväksyttäväksi valvonnasta vastaaviksi toimitsijamiehiksi ehdolla olevien kahden tai useamman henkilön nimet ja ilmoittaa, kuka näistä on ensisijainen vaihtoehto. Ehdotuksessa on oltava riittävästi tietoa, jotta komissio voi varmistaa, että ehdotettu toimitsijamies täyttää 3 kohdassa asetetut vaatimukset, ja tiedoissa on ilmoitettava muun muassa:

a)

ehdotetun toimeksiannon täydelliset ehdot ja kaikki tarvittavat määräykset, jotta valvonnasta vastaava toimitsijamies voi hoitaa tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti;

| b) | luonnos työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten valvonnasta vastaava toimitsijamies aikoo hoitaa sille annetut tehtävät. |
| --- | --- |

b)

luonnos työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten valvonnasta vastaava toimitsijamies aikoo hoitaa sille annetut tehtävät.

Komission hyväksyntä tai hylkäys

| 5. | Komissio voi harkintansa mukaan joko hyväksyä tai hylätä ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon tarpeelliseksi katsomine muutoksineen, jotta valvonnasta vastaava toimitsijamies voi hoitaa velvollisuutensa. Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Komissio voi harkintansa mukaan joko hyväksyä tai hylätä ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon tarpeelliseksi katsomine muutoksineen, jotta valvonnasta vastaava toimitsijamies voi hoitaa velvollisuutensa. Valvonnasta vastaava toimitsijamies nimitetään viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti.

Saksan liittotasavallan uusi ehdotus

| 6. | Jos kaikki ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet hylätään, Saksan liittotasavalta toimittaa viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hylkäämisestä, ainakin kahden muun henkilön tai laitoksen nimet 1 ja 5 kohdan mukaisten edellytysten ja menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Jos kaikki ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet hylätään, Saksan liittotasavalta toimittaa viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hylkäämisestä, ainakin kahden muun henkilön tai laitoksen nimet 1 ja 5 kohdan mukaisten edellytysten ja menettelyn mukaisesti.

Komission nimeämä valvonnasta vastaava toimitsijamies

| 7. | Jos komissio hylkää myös kaikki toisella kertaa ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet, komissio nimeää yhden tai useamman valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, jonka Saksan liittotasavalta nimittää tai määrää nimitettäväksi komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

Jos komissio hylkää myös kaikki toisella kertaa ehdotetut valvonnasta vastaavat toimitsijamiehet, komissio nimeää yhden tai useamman valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, jonka Saksan liittotasavalta nimittää tai määrää nimitettäväksi komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti.

III.   Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävät

| 8. | Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on varmistaa tähän päätökseen liitettyjen ehtojen ja velvoitteiden täyttäminen ja taata rakenneuudistussuunnitelman toteutus. |
| --- | --- |

8.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävänä on varmistaa tähän päätökseen liitettyjen ehtojen ja velvoitteiden täyttäminen ja taata rakenneuudistussuunnitelman toteutus.

Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen tehtävät ja velvollisuudet

| 9. | Valvonnasta vastaava toimitsijamies






  i) | esittää komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestä yksityiskohtaisen työsuunnitelman, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo valvoa komissiolle annettujen sitoumusten noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta; |
| --- | --- | --- |

9.

Valvonnasta vastaava toimitsijamies

i)

esittää komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestä yksityiskohtaisen työsuunnitelman, jossa kuvataan, miten toimitsijamies aikoo valvoa komissiolle annettujen sitoumusten noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta;

| ii) | valvoo divestoitavan liiketoiminnan päivittäistä johtamista varmistaakseen, että sen taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät; |
| --- | --- |

ii)

valvoo divestoitavan liiketoiminnan päivittäistä johtamista varmistaakseen, että sen taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät;

| iii) | seuraa kaikkien komissiolle luvattujen velvoitteiden noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta; |
| --- | --- |

iii)

seuraa kaikkien komissiolle luvattujen velvoitteiden noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta;

| iv) | ehdottaa toimenpiteitä, joita valvonnasta vastaava toimitsijamies pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että Saksan liittotasavalta noudattaa kaikkia komissiolle annettuja sitoumuksia, etenkin että divestoitavan liiketoiminnan täysi taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät, divestoitava liiketoiminta pidellään erillään ja kilpailun kannalta arkaluonteiset tiedot pidetään salassa; |
| --- | --- |

iv)

ehdottaa toimenpiteitä, joita valvonnasta vastaava toimitsijamies pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että Saksan liittotasavalta noudattaa kaikkia komissiolle annettuja sitoumuksia, etenkin että divestoitavan liiketoiminnan täysi taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät, divestoitava liiketoiminta pidellään erillään ja kilpailun kannalta arkaluonteiset tiedot pidetään salassa;

| v) | toimittaa komissiolle, Sparkasse KölnBonnille ja Saksan liittotasavallalle 30 päivän kuluessa kunkin puolivuotiskauden päättymisestä kirjallisen kertomuksen luonnoksen saksaksi tai englanniksi. Kertomuksessa käsitellään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisten velvoitteiden täyttämistä, kaikkien ehtojen ja velvoitteiden noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta. Kaikki kertomusluonnoksen vastaanottajat voivat esittää huomautuksiaan viiden työpäivän kuluessa. Viiden työpäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta valvonnasta vastaava toimitsijamies laatii lopullisen kertomuksen, jossa toimitsijamies ottaa harkintansa mukaan mahdollisimman suuressa määrin huomioon esitetyt huomautukset, ja toimittaa sen komissiolle. Toimitsijamies lähettää jäljennöksen lopullisesta kertomuksesta myös Saksan liittotasavallalle ja Sparkasse KölnBonnille. Jos kertomusluonnos tai lopullinen kertomus sisältää tietoja, joita ei saa paljastaa Sparkasse KölnBonnille tai Saksan liittotasavallalle, Sparkasse KölnBonnille tai Saksan liittotasavallalle annetaan kertomusluonnoksesta tai lopullisesta kertomuksesta vain versio, josta luottamukselliset tiedot on poistettu. Valvonnasta vastaava toimitsijamies ei toimita kertomuksesta mitään versiota Saksan liittotasavallalle eikä Sparkasse KölnBonnille, ennen kuin se on toimittanut sen komissiolle. |
| --- | --- |

v)

toimittaa komissiolle, Sparkasse KölnBonnille ja Saksan liittotasavallalle 30 päivän kuluessa kunkin puolivuotiskauden päättymisestä kirjallisen kertomuksen luonnoksen saksaksi tai englanniksi. Kertomuksessa käsitellään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisten velvoitteiden täyttämistä, kaikkien ehtojen ja velvoitteiden noudattamista ja rakenneuudistussuunnitelman toteutusta. Kaikki kertomusluonnoksen vastaanottajat voivat esittää huomautuksiaan viiden työpäivän kuluessa. Viiden työpäivän kuluessa huomautusten vastaanottamisesta valvonnasta vastaava toimitsijamies laatii lopullisen kertomuksen, jossa toimitsijamies ottaa harkintansa mukaan mahdollisimman suuressa määrin huomioon esitetyt huomautukset, ja toimittaa sen komissiolle. Toimitsijamies lähettää jäljennöksen lopullisesta kertomuksesta myös Saksan liittotasavallalle ja Sparkasse KölnBonnille. Jos kertomusluonnos tai lopullinen kertomus sisältää tietoja, joita ei saa paljastaa Sparkasse KölnBonnille tai Saksan liittotasavallalle, Sparkasse KölnBonnille tai Saksan liittotasavallalle annetaan kertomusluonnoksesta tai lopullisesta kertomuksesta vain versio, josta luottamukselliset tiedot on poistettu. Valvonnasta vastaava toimitsijamies ei toimita kertomuksesta mitään versiota Saksan liittotasavallalle eikä Sparkasse KölnBonnille, ennen kuin se on toimittanut sen komissiolle.

| 10. | Komissio voi antaa valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle ohjeita tai määräyksiä sen varmistamiseksi, että komissiolle annetut sitoumukset täytetään ja rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan. |
| --- | --- |

10.

Komissio voi antaa valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle ohjeita tai määräyksiä sen varmistamiseksi, että komissiolle annetut sitoumukset täytetään ja rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan.

| 11. | Toimeksiannon aikana Kölnin ja Bonnin kaupungit sekä Sparkasse KölnBonn sitoutuvat antamaan valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle ohjeita vain komission hyväksynnän saatuaan. |
| --- | --- |

11.

Toimeksiannon aikana Kölnin ja Bonnin kaupungit sekä Sparkasse KölnBonn sitoutuvat antamaan valvonnasta vastaavalle toimitsijamiehelle ohjeita vain komission hyväksynnän saatuaan.

| 12. | Saksan liittotasavalta tekee kaikin tavoin yhteistyötä ja antaa kaiken tuen ja tiedot, joita valvonnasta vastaava toimitsijamies voi kohtuullisesti pyytää tehtäviensä hoitamiseksi. Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä on rajoittamaton pääsy Sparkasse KölnBonnin tai divestoitavan liiketoiminnan tileihin, rekistereihin, asiakirjoihin, tiedostoihin, tiloihin ja teknisiin tietoihin sekä oikeus tavata niiden johtajia ja muuta henkilöstöä, kun tämä on välttämätöntä toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

Saksan liittotasavalta tekee kaikin tavoin yhteistyötä ja antaa kaiken tuen ja tiedot, joita valvonnasta vastaava toimitsijamies voi kohtuullisesti pyytää tehtäviensä hoitamiseksi. Valvonnasta vastaavalla toimitsijamiehellä on rajoittamaton pääsy Sparkasse KölnBonnin tai divestoitavan liiketoiminnan tileihin, rekistereihin, asiakirjoihin, tiedostoihin, tiloihin ja teknisiin tietoihin sekä oikeus tavata niiden johtajia ja muuta henkilöstöä, kun tämä on välttämätöntä toimitsijamiehen tehtävien hoitamiseksi sitoumusten mukaisesti.

LIITE III

LUOVUTUKSEN HOITAVAN TOIMITSIJAMIEHEN NIMITTÄMINEN JA TEHTÄVÄT

LUOVUTUKSEN HOITAVA TOIMITSIJAMIES

I.   Luovutuksen hoitava toimitsijamies

| 1. | Saksan liittotasavalta nimittää luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen. |
| --- | --- |

1.

Saksan liittotasavalta nimittää luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen.

| 2. | Luovutuksen hoitavana toimitsijamiehenä toimii Sparkasse KölnBonnista riippumaton yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka komissio hyväksyy ja Saksan liittotasavalta nimittää ja jonka tehtävänä on myydä divestoitava liiketoiminta komissiolle annettujen sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Luovutuksen hoitavana toimitsijamiehenä toimii Sparkasse KölnBonnista riippumaton yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jonka komissio hyväksyy ja Saksan liittotasavalta nimittää ja jonka tehtävänä on myydä divestoitava liiketoiminta komissiolle annettujen sitoumusten mukaisesti.

| 3. | Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton ja riittävän pätevä hoitamaan toimeksiantonsa, esimerkiksi investointipankki, konsultti tai tilintarkastaja, eikä toimitsijamiehellä saa missään vaiheessa olla eturistiriitoja. Luovutuksen hoitava toimitsijamies saa Sparkasse KölnBonnilta tavanomaisen markkinoiden mukaisen korvauksen, mikä ei saa estää toimeksiannon riippumatonta ja tehokasta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.

Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on oltava Sparkasse KölnBonnista riippumaton ja riittävän pätevä hoitamaan toimeksiantonsa, esimerkiksi investointipankki, konsultti tai tilintarkastaja, eikä toimitsijamiehellä saa missään vaiheessa olla eturistiriitoja. Luovutuksen hoitava toimitsijamies saa Sparkasse KölnBonnilta tavanomaisen markkinoiden mukaisen korvauksen, mikä ei saa estää toimeksiannon riippumatonta ja tehokasta täytäntöönpanoa.

II.   Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen nimittäminen

Saksan liittotasavallan ehdotus

| 4. | Jos Sparkasse KölnBonn ei ole tehnyt sitovaa kauppasopimusta yhtä kuukautta ennen jatketun divestointikauden päättymistä, Saksan liittotasavalta esittää komission hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä luovutuksen hoitaviksi toimitsijamiehiksi ja ilmoittaa, kuka näistä on ensisijainen vaihtoehto. Ehdotuksen on sisällettävä riittävästi tietoa, jotta komissio voi varmistaa, että ehdotettu luovutuksen hoitava toimitsijamies täyttää 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Erityisesti on annettava seuraavat tiedot:






  a) | ehdotetun toimeksiannon täydelliset ehdot ja kaikki tarvittavat määräykset, jotta luovutuksen hoitava toimitsijamies pystyy hoitamaan tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

4.

Jos Sparkasse KölnBonn ei ole tehnyt sitovaa kauppasopimusta yhtä kuukautta ennen jatketun divestointikauden päättymistä, Saksan liittotasavalta esittää komission hyväksyttäväksi kahta tai useampaa henkilöä luovutuksen hoitaviksi toimitsijamiehiksi ja ilmoittaa, kuka näistä on ensisijainen vaihtoehto. Ehdotuksen on sisällettävä riittävästi tietoa, jotta komissio voi varmistaa, että ehdotettu luovutuksen hoitava toimitsijamies täyttää 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Erityisesti on annettava seuraavat tiedot:

a)

ehdotetun toimeksiannon täydelliset ehdot ja kaikki tarvittavat määräykset, jotta luovutuksen hoitava toimitsijamies pystyy hoitamaan tehtävänsä näiden sitoumusten mukaisesti;

| b) | luonnos työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten luovutuksen hoitava toimitsijamies aikoo hoitaa sille annetut tehtävät. |
| --- | --- |

b)

luonnos työsuunnitelmasta, jossa kuvataan, miten luovutuksen hoitava toimitsijamies aikoo hoitaa sille annetut tehtävät.

Komission hyväksyntä tai hylkäys

| 5. | Komissio voi harkintansa mukaan joko hyväksyä tai hylätä ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon tarpeellisiksi katsomine muutoksineen, jotta luovutuksen hoitava toimitsijamies voi täyttää velvollisuutensa. Luovutuksen hoitava toimitsijamies nimitetään viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Komissio voi harkintansa mukaan joko hyväksyä tai hylätä ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet ja hyväksyä ehdotetun toimeksiannon tarpeellisiksi katsomine muutoksineen, jotta luovutuksen hoitava toimitsijamies voi täyttää velvollisuutensa. Luovutuksen hoitava toimitsijamies nimitetään viikon kuluessa komission hyväksynnästä komission hyväksymän toimeksiannon mukaisesti.

Saksan liittotasavallan uusi ehdotus

| 6. | Jos kaikki ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet hylätään, Saksan liittotasavalta esittää viikon kuluttua saatuaan tiedon hylkäämisestä ainakin kahden muun henkilön tai laitoksen nimet 1 ja 5 kohdan mukaisten ehtojen ja menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

Jos kaikki ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet hylätään, Saksan liittotasavalta esittää viikon kuluttua saatuaan tiedon hylkäämisestä ainakin kahden muun henkilön tai laitoksen nimet 1 ja 5 kohdan mukaisten ehtojen ja menettelyn mukaisesti.

Komission nimeämä luovutuksen hoitava toimitsijamies

| 7. | Jos komissio hylkää myös kaikki toisella kertaa ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet, komissio nimeää yhden tai useamman luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen, jonka Saksan liittotasavalta nimittää tai määrää nimitettäväksi komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

Jos komissio hylkää myös kaikki toisella kertaa ehdotetut luovutuksen hoitavat toimitsijamiehet, komissio nimeää yhden tai useamman luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen, jonka Saksan liittotasavalta nimittää tai määrää nimitettäväksi komission hyväksymän toimitsijamiehen toimeksiannon mukaisesti.

III.   Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen tehtävät

| 8. | Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen tehtävänä on täyttää päätöksessä asetetut ehdot ja velvollisuudet, jotka koskevat divestoitavaa liiketoimintaa. Luovutuksen hoitava toimitsijamies valmistelee ja hoitaa kaupan, niin että kauppasopimus allekirjoitetaan [...]. Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on lupa hoitaa divestoitavan liiketoiminnan myynti Sparkasse KölnBonnin puolesta ilman ohjeita, [...]. |
| --- | --- |

8.

Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen tehtävänä on täyttää päätöksessä asetetut ehdot ja velvollisuudet, jotka koskevat divestoitavaa liiketoimintaa. Luovutuksen hoitava toimitsijamies valmistelee ja hoitaa kaupan, niin että kauppasopimus allekirjoitetaan [...]. Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on lupa hoitaa divestoitavan liiketoiminnan myynti Sparkasse KölnBonnin puolesta ilman ohjeita, [...].

| 9. | Luovutuksen hoitava toimitsijamies






  i) | esittää komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestä yksityiskohtaisen työsuunnitelman, jossa kuvataan, miten se aikoo täyttää päätöksen mukaiset ehdot ja velvollisuudet, jotka koskevat divestoitavaa liiketoimintaa; työsuunnitelmassa on esitettävä erityisesti divestointikonsepti ja arvio siitä, mikä divestointistrategia on kaikkein lupaavin; |
| --- | --- | --- |

9.

Luovutuksen hoitava toimitsijamies

i)

esittää komissiolle neljän viikon kuluessa nimityksestä yksityiskohtaisen työsuunnitelman, jossa kuvataan, miten se aikoo täyttää päätöksen mukaiset ehdot ja velvollisuudet, jotka koskevat divestoitavaa liiketoimintaa; työsuunnitelmassa on esitettävä erityisesti divestointikonsepti ja arvio siitä, mikä divestointistrategia on kaikkein lupaavin;

| ii) | myy divestoitavan liiketoiminnan ostajalle [...], ellei komissio ole vastustanut jollain tavalla ostajaa tai lopullista sitovaa kauppasopimusta neljän viikon kuluessa näiden tiedoksiantamisesta. Luovutuksen hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen sellaiset ehdot ja edellytykset, joiden se katsoo olevan asianmukaisia nopean myynnin kannalta. Luovutuksen hoitava toimitsijamies voi sisällyttää kauppasopimukseen sellaisia tavanomaisia lausekkeita, takuita tai hyvityksiä, joita voidaan kohtuullisesti vaatia myynnin toteutumiseksi; |
| --- | --- |

ii)

myy divestoitavan liiketoiminnan ostajalle [...], ellei komissio ole vastustanut jollain tavalla ostajaa tai lopullista sitovaa kauppasopimusta neljän viikon kuluessa näiden tiedoksiantamisesta. Luovutuksen hoitava toimitsijamies sisällyttää kauppasopimukseen sellaiset ehdot ja edellytykset, joiden se katsoo olevan asianmukaisia nopean myynnin kannalta. Luovutuksen hoitava toimitsijamies voi sisällyttää kauppasopimukseen sellaisia tavanomaisia lausekkeita, takuita tai hyvityksiä, joita voidaan kohtuullisesti vaatia myynnin toteutumiseksi;

| iii) | toteuttaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle päätöksessä osoitetut tehtävät; |
| --- | --- |

iii)

toteuttaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle päätöksessä osoitetut tehtävät;

| iv) | ehdottaa toimenpiteitä, joita se pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että Saksan liittotasavalta noudattaa kaikkia komissiolle annettuja sitoumuksia, etenkin että divestoitavan liiketoiminnan täysi taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät, divestoitava liiketoiminta pidellään erillään ja kilpailun kannalta arkaluonteiset tiedot pidetään salassa. |
| --- | --- |

iv)

ehdottaa toimenpiteitä, joita se pitää välttämättöminä sen varmistamiseksi, että Saksan liittotasavalta noudattaa kaikkia komissiolle annettuja sitoumuksia, etenkin että divestoitavan liiketoiminnan täysi taloudellinen elinkelpoisuus, markkinoitavuus ja kilpailukyky säilyvät, divestoitava liiketoiminta pidellään erillään ja kilpailun kannalta arkaluonteiset tiedot pidetään salassa.

| v) | toimittaa komissiolle kuukausittain kattavan kertomuksen englanniksi tai saksaksi divestointiprosessin etenemisestä. Kertomukset on toimitettava aina 15 päivän kuluessa kuukauden päättymisestä. Samalla Sparkasse KölnBonn tai Saksan liittotasavalta saa kertomuksesta version, josta on poistettu luottamukselliset tiedot. |
| --- | --- |

v)

toimittaa komissiolle kuukausittain kattavan kertomuksen englanniksi tai saksaksi divestointiprosessin etenemisestä. Kertomukset on toimitettava aina 15 päivän kuluessa kuukauden päättymisestä. Samalla Sparkasse KölnBonn tai Saksan liittotasavalta saa kertomuksesta version, josta on poistettu luottamukselliset tiedot.

| 10. | Divestoinnin valmistelemiseksi ja hoitamiseksi luovutuksen hoitava toimitsijamies tarjoaa erityisesti seuraavat palvelut:






  i) | tutkii eri divestointivaihtoehdot ja antaa yksityiskohtaisen ehdotuksen, jossa otetaan huomioon edellytykset myyntimenettelyn järjestelemiseksi ja toteuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

10.

Divestoinnin valmistelemiseksi ja hoitamiseksi luovutuksen hoitava toimitsijamies tarjoaa erityisesti seuraavat palvelut:

i)

tutkii eri divestointivaihtoehdot ja antaa yksityiskohtaisen ehdotuksen, jossa otetaan huomioon edellytykset myyntimenettelyn järjestelemiseksi ja toteuttamiseksi;

| ii) | kokoaa tarvittavat markkinointiasiakirjat asianomaisista Sparkasse KölnBonnin osuuksista (etenkin myyntimuistion, ennakkomainokset ja muut esitteet, jotka ovat välttämättömiä tai hyödyllisiä myynnin kannalta). Nämä annetaan asiasta kiinnostuneille osapuolille alustaviksi tiedoiksi meneillään olevasta myynnistä; |
| --- | --- |

ii)

kokoaa tarvittavat markkinointiasiakirjat asianomaisista Sparkasse KölnBonnin osuuksista (etenkin myyntimuistion, ennakkomainokset ja muut esitteet, jotka ovat välttämättömiä tai hyödyllisiä myynnin kannalta). Nämä annetaan asiasta kiinnostuneille osapuolille alustaviksi tiedoiksi meneillään olevasta myynnistä;

| iii) | valmistelee tiiviissä yhteistyössä Sparkassen kanssa due diligence -tarkastuksen sisällön ja logistisen koordinoinnin; |
| --- | --- |

iii)

valmistelee tiiviissä yhteistyössä Sparkassen kanssa due diligence -tarkastuksen sisällön ja logistisen koordinoinnin;

| iv) | erittelee mahdolliset ostajat ja ottaa yhteyttä näiden kiinnostuneiden osapuolien päätöksentekoelimiin. Luottamuksellisuuteen liittyvistä oikeudellisesti velvoittavista syistä ja syrjimätöntä myyntiä koskevan vaatimuksen mukaisesti mahdolliselta ostajalta voidaan kieltää Sparkassen pyynnöstä oikeus tutustua due diligence -tarkastuksen tietoihin (todistustaakka on Sparkassella), ja tätä oikeutta on käytettävä kolmen työpäivän kuluessa mahdollisten ostajien luettelon vastaanottamisesta; |
| --- | --- |

iv)

erittelee mahdolliset ostajat ja ottaa yhteyttä näiden kiinnostuneiden osapuolien päätöksentekoelimiin. Luottamuksellisuuteen liittyvistä oikeudellisesti velvoittavista syistä ja syrjimätöntä myyntiä koskevan vaatimuksen mukaisesti mahdolliselta ostajalta voidaan kieltää Sparkassen pyynnöstä oikeus tutustua due diligence -tarkastuksen tietoihin (todistustaakka on Sparkassella), ja tätä oikeutta on käytettävä kolmen työpäivän kuluessa mahdollisten ostajien luettelon vastaanottamisesta;

| v) | kerää ja tutkii kiinnostuneiden osapuolien tekemät tarjoukset ja tukee tarjousten arvioinnissa; |
| --- | --- |

v)

kerää ja tutkii kiinnostuneiden osapuolien tekemät tarjoukset ja tukee tarjousten arvioinnissa;

| vi) | johtaa myyntineuvotteluja valituksi tulleiden kiinnostuneiden osapuolien kanssa ja valmistelee sopimuksen tekemisen. |
| --- | --- |

vi)

johtaa myyntineuvotteluja valituksi tulleiden kiinnostuneiden osapuolien kanssa ja valmistelee sopimuksen tekemisen.

| 11. | Luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle annetaan kaikki tarvittavat valtakirjat, joilla Sparkasse tai sen omistamat tytäryhtiöt antavat luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle luvan divestoinnin hoitamiseen ja päätökseen saattamiseen. Valtakirjat pitävät sisällään vallan myöntää edelleenvaltuutuksia, jotta divestointi voidaan hoitaa ja saattaa päätökseen asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

11.

Luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle annetaan kaikki tarvittavat valtakirjat, joilla Sparkasse tai sen omistamat tytäryhtiöt antavat luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle luvan divestoinnin hoitamiseen ja päätökseen saattamiseen. Valtakirjat pitävät sisällään vallan myöntää edelleenvaltuutuksia, jotta divestointi voidaan hoitaa ja saattaa päätökseen asianmukaisella tavalla.

| 12. | Kyseiset valtakirjat ovat voimassa, kunnes myynti on saatettu täysin päätökseen. Valtakirjojen ja edelleenvaltuutusten voimassaolo lakkaa luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen toimeksiannon päättyessä. |
| --- | --- |

12.

Kyseiset valtakirjat ovat voimassa, kunnes myynti on saatettu täysin päätökseen. Valtakirjojen ja edelleenvaltuutusten voimassaolo lakkaa luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen toimeksiannon päättyessä.

| 13. | Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on lupa käyttää neuvonantajia myyntiprosessin tukena. Jos konsultoinnin kulut ylittävät [...] euron kokonaismäärän, tarvitaan Sparkasse KölnBonnin suostumus. Jos Sparkasse KölnBonn kieltäytyy antamasta suostumustaan, komissio voi Sparkasse KölnBonnia kuultuaan hyväksyä neuvonantajien käytön. Ainoastaan luovutuksen hoitava toimitsijamies voi antaa neuvonantajille ohjeita tai määräyksiä. |
| --- | --- |

13.

Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on lupa käyttää neuvonantajia myyntiprosessin tukena. Jos konsultoinnin kulut ylittävät [...] euron kokonaismäärän, tarvitaan Sparkasse KölnBonnin suostumus. Jos Sparkasse KölnBonn kieltäytyy antamasta suostumustaan, komissio voi Sparkasse KölnBonnia kuultuaan hyväksyä neuvonantajien käytön. Ainoastaan luovutuksen hoitava toimitsijamies voi antaa neuvonantajille ohjeita tai määräyksiä.

| 14. | Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on otettava Euroopan komissio mukaan joka kerta, kun se pitää yhteyttä Sparkasseen, sen omistajaan (vastaava julkinen laitos) tai Saksaan, tai ilmoitettava tälle välittömästi yhteydenpidosta. |
| --- | --- |

14.

Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on otettava Euroopan komissio mukaan joka kerta, kun se pitää yhteyttä Sparkasseen, sen omistajaan (vastaava julkinen laitos) tai Saksaan, tai ilmoitettava tälle välittömästi yhteydenpidosta.

| 15. | Sparkasse KölnBonn ja sen omistaja sitoutuvat tukemaan luovutuksen hoitavaa toimitsijamiestä, tekemään sen kanssa yhteistyötä ja antamaan sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee tai pyytää voidakseen hoitaa tehtävänsä ja täyttää toimeksiantonsa asianmukaisesti. Tätä varten luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on oikeus tutustua kaikkiin Sparkasse KölnBonnin asiakirjoihin ja tileihin sekä tavata sen johtoa tai muuta henkilöstöä lainsäädännön sallimissa rajoissa tavanomaisen toimistoajan puitteissa. |
| --- | --- |

15.

Sparkasse KölnBonn ja sen omistaja sitoutuvat tukemaan luovutuksen hoitavaa toimitsijamiestä, tekemään sen kanssa yhteistyötä ja antamaan sille kaikki tiedot, joita se tarvitsee tai pyytää voidakseen hoitaa tehtävänsä ja täyttää toimeksiantonsa asianmukaisesti. Tätä varten luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on oikeus tutustua kaikkiin Sparkasse KölnBonnin asiakirjoihin ja tileihin sekä tavata sen johtoa tai muuta henkilöstöä lainsäädännön sallimissa rajoissa tavanomaisen toimistoajan puitteissa.

| 16. | Jos Sparkasse ja sen omistaja katsovat divestoinnin asianmukaisen toteutuksen kannalta olevan tarpeellista, ne antavat luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle oikeuden pyytää vain niiden käytössä olevia tietoja tai asiakirjoja. Tämä koskee erityisesti Euroopan komission kanssa sovittuja jokaista rakenneuudistussuunnitelman versiota. |
| --- | --- |

16.

Jos Sparkasse ja sen omistaja katsovat divestoinnin asianmukaisen toteutuksen kannalta olevan tarpeellista, ne antavat luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle oikeuden pyytää vain niiden käytössä olevia tietoja tai asiakirjoja. Tämä koskee erityisesti Euroopan komission kanssa sovittuja jokaista rakenneuudistussuunnitelman versiota.

| 17. | Sparkasse sitoutuu vapauttamaan luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen kaikesta toimeksiannon toteutuksen aikana tai sen yhteydessä aiheutuvasta vahingonkorvausvastuusta suhteessa kolmansiin. Tähän ei lueta mukaan vahinkoja, jotka aiheutuvat luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen velvollisuuden laiminlyönnistä. Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on ilmoitettava välittömästi, jos sen tietoon tulee vaatimuksia, jotka saattavat johtaa Sparkasse KölnBonnin tai sen omistajan maksuvelvollisuuteen. |
| --- | --- |

17.

Sparkasse sitoutuu vapauttamaan luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen kaikesta toimeksiannon toteutuksen aikana tai sen yhteydessä aiheutuvasta vahingonkorvausvastuusta suhteessa kolmansiin. Tähän ei lueta mukaan vahinkoja, jotka aiheutuvat luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen velvollisuuden laiminlyönnistä. Luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen on ilmoitettava välittömästi, jos sen tietoon tulee vaatimuksia, jotka saattavat johtaa Sparkasse KölnBonnin tai sen omistajan maksuvelvollisuuteen.

| 18. | Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on velvollisuus tarjota palveluja aina varovaisen ja huolellisen talouden toimijan tavoin. Jos jokin velvollisuus kuitenkin laiminlyödään, luovutuksen hoitava toimitsijamies korvaa vahingot ainoastaan Sparkasselle, sen omistajalle tai Saksalle, jos luovutuksen hoitava toimitsijamies tai sen elin, työntekijät tai avustajat ovat tarkoituksellisesti tai törkeällä huolimattomuudella aiheuttaneet korvausvastuun syntymisen edellyttäen, ettei tämä vaikuta keskeisiin sopimusvelvoitteisiin. Luovutuksen hoitava toimitsijamies on vastuussa tällaisten velvoitteiden rikkomisesta myös pelkän huolimattomuuden johdosta, mutta vain tyypillisiin ja ennakoitavissa oleviin vahinkoihin asti. Vahingonkorvausvastuu odotettujen voittojen menettämisestä on poissuljettu. |
| --- | --- |

18.

Luovutuksen hoitavalla toimitsijamiehellä on velvollisuus tarjota palveluja aina varovaisen ja huolellisen talouden toimijan tavoin. Jos jokin velvollisuus kuitenkin laiminlyödään, luovutuksen hoitava toimitsijamies korvaa vahingot ainoastaan Sparkasselle, sen omistajalle tai Saksalle, jos luovutuksen hoitava toimitsijamies tai sen elin, työntekijät tai avustajat ovat tarkoituksellisesti tai törkeällä huolimattomuudella aiheuttaneet korvausvastuun syntymisen edellyttäen, ettei tämä vaikuta keskeisiin sopimusvelvoitteisiin. Luovutuksen hoitava toimitsijamies on vastuussa tällaisten velvoitteiden rikkomisesta myös pelkän huolimattomuuden johdosta, mutta vain tyypillisiin ja ennakoitavissa oleviin vahinkoihin asti. Vahingonkorvausvastuu odotettujen voittojen menettämisestä on poissuljettu.

| 19. | Komissio voi antaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle ohjeita tai määräyksiä taatakseen, että divestoitavaan liiketoimintaan liittyvät ehdot ja velvollisuudet täytetään. |
| --- | --- |

19.

Komissio voi antaa luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle ohjeita tai määräyksiä taatakseen, että divestoitavaan liiketoimintaan liittyvät ehdot ja velvollisuudet täytetään.

| 20. | Kölnin ja Bonnin kaupungit sekä Sparkasse KölnBonn sitoutuvat olemaan antamatta luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle ohjeita toimeksiannon aikana. |
| --- | --- |

20.

Kölnin ja Bonnin kaupungit sekä Sparkasse KölnBonn sitoutuvat olemaan antamatta luovutuksen hoitavalle toimitsijamiehelle ohjeita toimeksiannon aikana.

---

| 10.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2011,

Saksan myöntämästä valtiontuesta C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) (”KStG-lain saneerauslauseke”)

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 275)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/527/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionista ja sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen säännösten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi 5 päivänä elokuuta 2009 ja 30 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä Saksalta tietoja yhtiöverotusta koskevan lain (Körperschaftsteuergesetz, jäljempänä ’KStG’) 8 c §:stä. Saksan viranomaiset vastasivat kyseisiin pyyntöihin 20 päivänä elokuuta 2009 ja 5 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Komissio aloitti 24 päivänä helmikuuta 2010 tekemällään päätöksellä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tuesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi 5 päivänä elokuuta 2009 ja 30 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä Saksalta tietoja yhtiöverotusta koskevan lain (Körperschaftsteuergesetz, jäljempänä ’KStG’) 8 c §:stä. Saksan viranomaiset vastasivat kyseisiin pyyntöihin 20 päivänä elokuuta 2009 ja 5 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Komissio aloitti 24 päivänä helmikuuta 2010 tekemällään päätöksellä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tuesta.

| (2) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (3) | Saksan viranomaiset toimittivat vastauksensa 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(3)

Saksan viranomaiset toimittivat vastauksensa 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä.

| (4) | Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin Brysselissä kaksi kokousta 9 päivänä huhtikuuta 2010 ja 3 päivänä kesäkuuta 2010. Saksa lähetti lisätietoja 2 päivänä heinäkuuta 2010. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Saksan viranomaisten kanssa järjestettiin Brysselissä kaksi kokousta 9 päivänä huhtikuuta 2010 ja 3 päivänä kesäkuuta 2010. Saksa lähetti lisätietoja 2 päivänä heinäkuuta 2010. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   Taustatietoa

| (5) | Saksan yhtiöverotus perustuu pääasiassa tuloverolakiin (Einkommensteuergesetz, jäljempänä ’EstG’) ja KStG:hen. EStG:n 10 d §:n 2 momentin nojalla verovuoden tappiota voidaan siirtää eteenpäin eli veronmaksukykyisyyden periaatteen nojalla tulevina verovuosina verotettavia tuloja voidaan vähentää enintään miljoonan euron arvosta joka vuosi kuittaamalla tappioita. KStG:n 8 §:n 1 momentin nojalla tätä mahdollisuutta tappiontasaukseen sovelletaan myös yhtiöveron alaisiin yrityksiin. |
| --- | --- |

(5)

Saksan yhtiöverotus perustuu pääasiassa tuloverolakiin (Einkommensteuergesetz, jäljempänä ’EstG’) ja KStG:hen. EStG:n 10 d §:n 2 momentin nojalla verovuoden tappiota voidaan siirtää eteenpäin eli veronmaksukykyisyyden periaatteen nojalla tulevina verovuosina verotettavia tuloja voidaan vähentää enintään miljoonan euron arvosta joka vuosi kuittaamalla tappioita. KStG:n 8 §:n 1 momentin nojalla tätä mahdollisuutta tappiontasaukseen sovelletaan myös yhtiöveron alaisiin yrityksiin.

| (6) | Tappiontasausmahdollisuus johti yrityskauppoihin, joiden kohteena olevat yritykset olivat luopuneet kaikesta taloudellisesta toiminnasta kauan sitten, mutta niillä oli edelleen tappioita (ns. Mantelgesellschaft- tai empty-shell-yritykset). |
| --- | --- |

(6)

Tappiontasausmahdollisuus johti yrityskauppoihin, joiden kohteena olevat yritykset olivat luopuneet kaikesta taloudellisesta toiminnasta kauan sitten, mutta niillä oli edelleen tappioita (ns. Mantelgesellschaft- tai empty-shell-yritykset).

| (7) | Tällaisilla toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estämiseksi Saksan lainsäätäjä rajoitti vuonna 1997 tappiontasausmahdollisuutta lisäämällä KStG:n 8 §:n 4 momenttiin tällaisten yritysten hankintaa koskevan määräyksen (Mantelkaufregelung). Määräyksellä rajoitettiin tappiontasausmahdollisuus niihin yrityksiin, joissa oli oikeudellisesti ja taloudellisesti kyse samasta yrityksestä kuin se yritys, jolle tappiot olivat aiheutuneet. Määräyksessä ei määritellä, mitä ”taloudellisesti samalla” tarkoitetaan, mutta siinä annetaan yksi kielteinen ja kaksi myönteistä esimerkkiä:






  a) | Yritys ei ole taloudellisesti sama, jos yli puolet pääomayhtiön osakkeista siirretään ja pääomayhtiö jatkaa sitten taloudellista toimintaansa tai aloittaa sen uudelleen pääosin uudella käyttöpääomalla. |
| --- | --- | --- |

(7)

Tällaisilla toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estämiseksi Saksan lainsäätäjä rajoitti vuonna 1997 tappiontasausmahdollisuutta lisäämällä KStG:n 8 §:n 4 momenttiin tällaisten yritysten hankintaa koskevan määräyksen (Mantelkaufregelung). Määräyksellä rajoitettiin tappiontasausmahdollisuus niihin yrityksiin, joissa oli oikeudellisesti ja taloudellisesti kyse samasta yrityksestä kuin se yritys, jolle tappiot olivat aiheutuneet. Määräyksessä ei määritellä, mitä ”taloudellisesti samalla” tarkoitetaan, mutta siinä annetaan yksi kielteinen ja kaksi myönteistä esimerkkiä:

a)

Yritys ei ole taloudellisesti sama, jos yli puolet pääomayhtiön osakkeista siirretään ja pääomayhtiö jatkaa sitten taloudellista toimintaansa tai aloittaa sen uudelleen pääosin uudella käyttöpääomalla.

| b) | Yritys on taloudellisesti sama, jos uudella käyttöpääomalla ainoastaan tervehdytetään tappiollista liiketoimintaa ja jos liiketoiminta jatketaan samassa laajuudessa seuraavan viiden vuoden ajan. |
| --- | --- |

b)

Yritys on taloudellisesti sama, jos uudella käyttöpääomalla ainoastaan tervehdytetään tappiollista liiketoimintaa ja jos liiketoiminta jatketaan samassa laajuudessa seuraavan viiden vuoden ajan.

| c) | Yritys on taloudellisesti sama myös silloin, kun uuden pääoman lisäämisen sijasta hankkiva yritys kattaa tappiollisessa yrityksessä syntyneet tappiot. |
| --- | --- |

c)

Yritys on taloudellisesti sama myös silloin, kun uuden pääoman lisäämisen sijasta hankkiva yritys kattaa tappiollisessa yrityksessä syntyneet tappiot.

| (8) | Kahteen viimeksi mainittuun esimerkkiin viitattiin yleisesti käsitteellä saneerauslauseke (Sanierungsklausel). |
| --- | --- |

(8)

Kahteen viimeksi mainittuun esimerkkiin viitattiin yleisesti käsitteellä saneerauslauseke (Sanierungsklausel).

| (9) | KStG:n 8 §:n 4 momentti kumottiin 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetulla lailla (Unternehmensteuerreformgesetz). |
| --- | --- |

(9)

KStG:n 8 §:n 4 momentti kumottiin 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetulla lailla (Unternehmensteuerreformgesetz).

| (10) | Saman lain nojalla otettiin käyttöön KStG:n uusi 8 c §:n 1 momentti, jolla säädetään KStG:n 8 §:n 4 momenttia paljon tiukemmista rajoituksista tappiontasaukselle tapauksissa, joissa yrityksen osakkeenomistuksessa tapahtuu muutoksia. Uuden määräyksen nojalla






  a) | käyttämättömät tappiot menetetään kokonaan, jos yli 50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään ostajalle |
| --- | --- | --- |

(10)

Saman lain nojalla otettiin käyttöön KStG:n uusi 8 c §:n 1 momentti, jolla säädetään KStG:n 8 §:n 4 momenttia paljon tiukemmista rajoituksista tappiontasaukselle tapauksissa, joissa yrityksen osakkeenomistuksessa tapahtuu muutoksia. Uuden määräyksen nojalla

a)

käyttämättömät tappiot menetetään kokonaan, jos yli 50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään ostajalle

| b) | jos viiden vuoden aikana yli 25 prosenttia mutta alle 50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään, käyttämättömät tappiot menetetään määräsuhteen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jos viiden vuoden aikana yli 25 prosenttia mutta alle 50 prosenttia osakepääomasta, jäsenyysoikeuksista, omistusoikeuksista tai äänestysoikeuksista siirretään, käyttämättömät tappiot menetetään määräsuhteen mukaisesti.

| (11) | Alun perin uudessa määräyksessä ei säädetty poikkeuksesta yrityksille, joiden saneeraus on yhteydessä merkittäviin muutoksiin omistusrakenteessa. |
| --- | --- |

(11)

Alun perin uudessa määräyksessä ei säädetty poikkeuksesta yrityksille, joiden saneeraus on yhteydessä merkittäviin muutoksiin omistusrakenteessa.

| (12) | Saksan parlamentin vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetun lain ohella hyväksymän perustelumuistion mukaan tarkoituksena KStG:n 8 §:n 4 momentin korvaamisessa KStG:n 8 c §:n 1 momentilla oli yksinkertaistaa sääntöjä (perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 §:n 4 momentin käytännön soveltaminen oli aiheuttanut monia hankalia oikeudellisia kysymyksiä) ja puuttua paremmin väärinkäytöksiin (4). Lainsäätäjä oli tietoinen siitä, että muutos tarkoitti, että tappiontasaus ei olisi enää mahdollista, kun vaikeuksissa olevien yritysten saneeraus on yhteydessä omistusosuuden hankintaan. Se katsottiin kuitenkin hyväksyttäväksi, koska veroviranomaiset pystyivät luopumaan kyseisessä tapauksessa veroveloista kohtuullisuussyistä jopa ilman yksiselitteistä säädöstä (5). |
| --- | --- |

(12)

Saksan parlamentin vuonna 2008 yhtiöverotuksen uudistuksesta annetun lain ohella hyväksymän perustelumuistion mukaan tarkoituksena KStG:n 8 §:n 4 momentin korvaamisessa KStG:n 8 c §:n 1 momentilla oli yksinkertaistaa sääntöjä (perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 §:n 4 momentin käytännön soveltaminen oli aiheuttanut monia hankalia oikeudellisia kysymyksiä) ja puuttua paremmin väärinkäytöksiin (4). Lainsäätäjä oli tietoinen siitä, että muutos tarkoitti, että tappiontasaus ei olisi enää mahdollista, kun vaikeuksissa olevien yritysten saneeraus on yhteydessä omistusosuuden hankintaan. Se katsottiin kuitenkin hyväksyttäväksi, koska veroviranomaiset pystyivät luopumaan kyseisessä tapauksessa veroveloista kohtuullisuussyistä jopa ilman yksiselitteistä säädöstä (5).

2.2   Toimenpide

| (13) | Kesäkuussa 2009 KStG:n 8 c §:ää muutettiin lisäämällä siihen 1 a momentti, jonka nojalla tappiontasaus on edelleen mahdollista, jos vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneerausta varten. Tämä muutos oli osa lakia, jolla kevennetään kansalaisten sairauskuluja (6). Uuteen säännökseen viitattiin jälleen saneerauslausekkeena tai uutena saneerauslausekkeena sen erottamiseksi edeltäjästään, KStG:n 8 §:n 4 momentista. Sillä säädetään poikkeuksesta KStG:n 8 c §:n 1 momentissa säädettyyn tappiontasausta koskevaan rajoitukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008. |
| --- | --- |

(13)

Kesäkuussa 2009 KStG:n 8 c §:ää muutettiin lisäämällä siihen 1 a momentti, jonka nojalla tappiontasaus on edelleen mahdollista, jos vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneerausta varten. Tämä muutos oli osa lakia, jolla kevennetään kansalaisten sairauskuluja (6). Uuteen säännökseen viitattiin jälleen saneerauslausekkeena tai uutena saneerauslausekkeena sen erottamiseksi edeltäjästään, KStG:n 8 §:n 4 momentista. Sillä säädetään poikkeuksesta KStG:n 8 c §:n 1 momentissa säädettyyn tappiontasausta koskevaan rajoitukseen, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.

| (14) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla yritys voi tasata tappioita huolimatta KStG:n 8 c §:n 1 momentissa tarkoitetusta muutoksesta osakkeenomistuksessa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Hankinnan tarkoituksena on yrityksen saneeraus (7). |
| --- | --- | --- |

(14)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla yritys voi tasata tappioita huolimatta KStG:n 8 c §:n 1 momentissa tarkoitetusta muutoksesta osakkeenomistuksessa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Hankinnan tarkoituksena on yrityksen saneeraus (7).

| b) | Yritys on hankinnan ajankohtana maksukyvytön tai ylivelkaantunut tai sitä uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen (8). |
| --- | --- |

b)

Yritys on hankinnan ajankohtana maksukyvytön tai ylivelkaantunut tai sitä uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen (8).

| c) | Yrityksen perusliiketoimintarakenteet säilytetään, mikä edellyttää, että






  — | yritys kunnioittaa yrityskohtaista työehtosopimusta, johon sisältyy työpaikkoja koskevia määräyksiä (Betriebsvereinbarung) tai |
| --- | --- | --- |

c)

Yrityksen perusliiketoimintarakenteet säilytetään, mikä edellyttää, että

—

yritys kunnioittaa yrityskohtaista työehtosopimusta, johon sisältyy työpaikkoja koskevia määräyksiä (Betriebsvereinbarung) tai

| — | 80 prosenttia työpaikoista säilytetään (keskimääräisten vuotuisten palkkakulujen perusteella laskettuna) ensimmäiset viisi vuotta hankinnan jälkeen tai |
| --- | --- |

—

80 prosenttia työpaikoista säilytetään (keskimääräisten vuotuisten palkkakulujen perusteella laskettuna) ensimmäiset viisi vuotta hankinnan jälkeen tai

| — | lisätään 12 kuukauden kuluessa huomattavasti yrityksen käyttöomaisuutta tai kuoletetaan velkoja, joilla on edelleen taloudellista arvoa; käyttöomaisuuden lisäys on huomattava, jos se on vähintään 25 prosenttia edellisen tilikauden varoista; kaikki pääomayhtiön suorittamat maksut kolmen ensimmäisen vuoden aikana uuden käyttöomaisuuden siirtämisestä pienentävät siirretyn käyttöomaisuuden arvoa. |
| --- | --- |

—

lisätään 12 kuukauden kuluessa huomattavasti yrityksen käyttöomaisuutta tai kuoletetaan velkoja, joilla on edelleen taloudellista arvoa; käyttöomaisuuden lisäys on huomattava, jos se on vähintään 25 prosenttia edellisen tilikauden varoista; kaikki pääomayhtiön suorittamat maksut kolmen ensimmäisen vuoden aikana uuden käyttöomaisuuden siirtämisestä pienentävät siirretyn käyttöomaisuuden arvoa.

| d) | Yritys ei vaihda toimialaa omistusosuuden hankintaa seuraavien viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

d)

Yritys ei vaihda toimialaa omistusosuuden hankintaa seuraavien viiden vuoden aikana.

| e) | Yritys ei ole lopettanut liiketoimintaa omistusosuuden hankinnan ajankohtana. |
| --- | --- |

e)

Yritys ei ole lopettanut liiketoimintaa omistusosuuden hankinnan ajankohtana.

| (15) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentti tuli voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2009, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

(15)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentti tuli voimaan 10 päivänä heinäkuuta 2009, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen.

| (16) | Alun perin KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön vain tietyksi ajaksi, 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Saksan parlamentti hyväksyi kuitenkin 22 päivänä joulukuuta 2009 osana vuoden 2009 talouskasvun nopeuttamista koskevaa lakia (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) säännöksen, jolla poistettiin KStG:stä kyseinen raukeamislauseke. |
| --- | --- |

(16)

Alun perin KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön vain tietyksi ajaksi, 31 päivään joulukuuta 2009 asti. Saksan parlamentti hyväksyi kuitenkin 22 päivänä joulukuuta 2009 osana vuoden 2009 talouskasvun nopeuttamista koskevaa lakia (Wachstumsbeschleunigungsgesetz) (9) säännöksen, jolla poistettiin KStG:stä kyseinen raukeamislauseke.

| (17) | On pantava merkille, että tappiot voidaan kuitata vain sen yrityksen voittoja vastaan, joka saneerataan. Ostaja ei voi kuitata tappioita omia voittojaan vastaan. |
| --- | --- |

(17)

On pantava merkille, että tappiot voidaan kuitata vain sen yrityksen voittoja vastaan, joka saneerataan. Ostaja ei voi kuitata tappioita omia voittojaan vastaan.

| (18) | Tämä pitää paikkansa myös silloin kun ostaja yhdistää verovelvoitteensa konsernitasolla, koska KStG:n 15 §:n ensimmäisen lauseen 1 kohdassa kielletään tappiontasaus, jos valvottu tytäryhtiö (Organgesellschaft) on osa verotusyhtymää (Organschaft) (10). |
| --- | --- |

(18)

Tämä pitää paikkansa myös silloin kun ostaja yhdistää verovelvoitteensa konsernitasolla, koska KStG:n 15 §:n ensimmäisen lauseen 1 kohdassa kielletään tappiontasaus, jos valvottu tytäryhtiö (Organgesellschaft) on osa verotusyhtymää (Organschaft) (10).

| (19) | Saksan yhtiöverolainsäädännön nojalla kyseisiä tappioita ei kuitenkaan menetetä; ne vain ”jäädytetään” tytäryhtiön tasolle, ja niitä voidaan käyttää vasta, kun yhtiö ei ole enää yhdistetty. Näiden ”jäädytettyjen” tappioiden tasaukselle ei ole aikarajaa. |
| --- | --- |

(19)

Saksan yhtiöverolainsäädännön nojalla kyseisiä tappioita ei kuitenkaan menetetä; ne vain ”jäädytetään” tytäryhtiön tasolle, ja niitä voidaan käyttää vasta, kun yhtiö ei ole enää yhdistetty. Näiden ”jäädytettyjen” tappioiden tasaukselle ei ole aikarajaa.

| (20) | Ostaja hyötyy välillisesti KStG:n 8 c §:n 1 a momentista, koska saneeratun yrityksen verorasitus vähenee onnistuneen saneerauksen jälkeen. Ostaja voi tietysti myös sulauttaa osan tai kaikki toimistaan ostettuun yhtiöön ja siten käyttää siirrettyjä tappioita. |
| --- | --- |

(20)

Ostaja hyötyy välillisesti KStG:n 8 c §:n 1 a momentista, koska saneeratun yrityksen verorasitus vähenee onnistuneen saneerauksen jälkeen. Ostaja voi tietysti myös sulauttaa osan tai kaikki toimistaan ostettuun yhtiöön ja siten käyttää siirrettyjä tappioita.

2.3   KStG:n 8 c §:n 1 a momentin ja KStG:n 8 §:n 4 momentin vertailu

| (21) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentin uusi määräys eroaa edeltävästä määräyksestä, kumotusta KStG:n 8 §:n 4 momentista, yhdellä tärkeällä tavalla, jolla on merkitystä valtiontukea koskevan arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(21)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentin uusi määräys eroaa edeltävästä määräyksestä, kumotusta KStG:n 8 §:n 4 momentista, yhdellä tärkeällä tavalla, jolla on merkitystä valtiontukea koskevan arvioinnin kannalta.

| (22) | KStG:n 8 c §:n 1 momentin nojalla yritys ei voi toteuttaa tappiontasausta, kun osakkeista siirretään yli puolet, ellei saneerauslauseketta sovelleta. Yleisenä sääntönä siis on, että tappiontasaus menetetään, jos omistuksessa tapahtuu merkittäviä muutoksia. Voimassa oleva saneerauslauseke on siksi poikkeus yleiseen sääntöön. |
| --- | --- |

(22)

KStG:n 8 c §:n 1 momentin nojalla yritys ei voi toteuttaa tappiontasausta, kun osakkeista siirretään yli puolet, ellei saneerauslauseketta sovelleta. Yleisenä sääntönä siis on, että tappiontasaus menetetään, jos omistuksessa tapahtuu merkittäviä muutoksia. Voimassa oleva saneerauslauseke on siksi poikkeus yleiseen sääntöön.

| (23) | Edellisen KStG:n 8 §:n 4 momentin nojalla yleisenä sääntönä oli, että tappiontasausmahdollisuus säilyi omistusrakenteen muuttuessa merkittävästi, jos yritys oli taloudellisesti sama. Tämän poikkeuksen tavoitteena oli väärinkäytösten estäminen, esimerkiksi toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan muodossa. |
| --- | --- |

(23)

Edellisen KStG:n 8 §:n 4 momentin nojalla yleisenä sääntönä oli, että tappiontasausmahdollisuus säilyi omistusrakenteen muuttuessa merkittävästi, jos yritys oli taloudellisesti sama. Tämän poikkeuksen tavoitteena oli väärinkäytösten estäminen, esimerkiksi toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan muodossa.

3.   PÄÄTÖS MENETTELYN ALOITTAMISESTA

| (24) | Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeelle Saksalle tiedoksi, että se oli päättänyt aloittaa tästä toimenpiteestä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(24)

Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeelle Saksalle tiedoksi, että se oli päättänyt aloittaa tästä toimenpiteestä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (25) | Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa tehdään ero taloudellisesti vakaiden tappiota tekevien yritysten ja sellaisten yritysten välillä, jotka ovat (mahdollisesti) maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita, koska se koskee ainoastaan viimeksi mainittuja. KStG:n 8 a §:n 1 a momentti näyttää sen vuoksi muodostavan poikkeuksen viitejärjestelmästä, jonka mukaan kumpikaan näistä yritysluokista ei voisi toteuttaa tappiontasauksia. Komissio päätteli siksi alustavasti, että toimenpide on valikoiva ja että se on valtiontukea, koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset näyttivät täyttyvän. Lopuksi komissio ilmaisi epäilyksensä toimenpiteen yhdenmukaisuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, sellaisena kuin se tulkittuna tilapäisissä yhteisön puitteissa (11), ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, sellaisena kuin se on tulkittuna yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa (12) ja alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa (13). |
| --- | --- |

(25)

Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio katsoi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa tehdään ero taloudellisesti vakaiden tappiota tekevien yritysten ja sellaisten yritysten välillä, jotka ovat (mahdollisesti) maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita, koska se koskee ainoastaan viimeksi mainittuja. KStG:n 8 a §:n 1 a momentti näyttää sen vuoksi muodostavan poikkeuksen viitejärjestelmästä, jonka mukaan kumpikaan näistä yritysluokista ei voisi toteuttaa tappiontasauksia. Komissio päätteli siksi alustavasti, että toimenpide on valikoiva ja että se on valtiontukea, koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset näyttivät täyttyvän. Lopuksi komissio ilmaisi epäilyksensä toimenpiteen yhdenmukaisuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, sellaisena kuin se tulkittuna tilapäisissä yhteisön puitteissa (11), ja 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, sellaisena kuin se on tulkittuna yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa (12) ja alueellista tukea koskevissa suuntaviivoissa (13).

| (26) | Päätös menettelyn käynnistämisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (14). Komissio kehotti Saksaa ja asianomaisia osapuolia toimittamaan huomautuksensa. |
| --- | --- |

(26)

Päätös menettelyn käynnistämisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (14). Komissio kehotti Saksaa ja asianomaisia osapuolia toimittamaan huomautuksensa.

| (27) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksan liittovaltion valtiovarainministeriö neuvoi veron keräämisestä vastaavia veroviranomaisia lopettamaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamisen, kunnes komissio olisi antanut lopullisen päätöksen asiassa, ja tiedottamaan kyseessä oleville yrityksille, valtiontuki olisi perittävä takaisin, jos komissio tekee kielteisen päätöksen (15). |
| --- | --- |

(27)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Saksan liittovaltion valtiovarainministeriö neuvoi veron keräämisestä vastaavia veroviranomaisia lopettamaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamisen, kunnes komissio olisi antanut lopullisen päätöksen asiassa, ja tiedottamaan kyseessä oleville yrityksille, valtiontuki olisi perittävä takaisin, jos komissio tekee kielteisen päätöksen (15).

4.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (28) | Saksa katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valtiontukea kolmesta seuraavasta syystä:






  a) | Se on yhdenmukainen yksityisiä velkojia koskevan periaatteen kanssa (katso 4.1 kohta). |
| --- | --- | --- |

(28)

Saksa katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valtiontukea kolmesta seuraavasta syystä:

a)

Se on yhdenmukainen yksityisiä velkojia koskevan periaatteen kanssa (katso 4.1 kohta).

| b) | Se ei ole valikoiva (katso 4.2 kohta). |
| --- | --- |

b)

Se ei ole valikoiva (katso 4.2 kohta).

| c) | Se on perusteltu Saksan verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi (katso 4.3 kohta). |
| --- | --- |

c)

Se on perusteltu Saksan verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi (katso 4.3 kohta).

| (29) | Saksa katsoo edelleen, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin saneerauslauseke vastaa pääosin KStG:n 8 §:n 4 momentin vanhaa saneerauslauseketta, jota komissio ei ikinä arvostellut (katso 4.4 kohta) ja että monilla muilla jäsenvaltioilla on käytössä vastaavia veromääräyksiä (katso 4.5 kohta). |
| --- | --- |

(29)

Saksa katsoo edelleen, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin saneerauslauseke vastaa pääosin KStG:n 8 §:n 4 momentin vanhaa saneerauslauseketta, jota komissio ei ikinä arvostellut (katso 4.4 kohta) ja että monilla muilla jäsenvaltioilla on käytössä vastaavia veromääräyksiä (katso 4.5 kohta).

4.1   Yksityistä velkojaa koskevan periaatteen noudattaminen

| (30) | Saksan viranomaiset esittivät tämän perustelun ensimmäistä kertaa 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään. Saksa väittää, että yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta voidaan soveltaa myös verovelkoihin tai verovelan tyyppisiin velkoihin (16). Saksan valtion suhteen veronmaksajiinsa väitetään olevan verrattavissa yksityisen velkojan ja velallisen väliseen suhteeseen, joita yhdistää pitkäaikainen sopimus, kuten vuokrasopimus tai työsopimus. Saksan viranomaisten mielestä pitkäaikaisen sopimuksen yksityinen velkojaosapuoli siirtäisi osan tulevista vaateistaan, jos sen ansiosta toinen yritys voisi ottaa velallisen haltuunsa, jolloin pitkäaikaisen sopimuksen jatkuminen varmistuisi. |
| --- | --- |

(30)

Saksan viranomaiset esittivät tämän perustelun ensimmäistä kertaa 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään. Saksa väittää, että yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta voidaan soveltaa myös verovelkoihin tai verovelan tyyppisiin velkoihin (16). Saksan valtion suhteen veronmaksajiinsa väitetään olevan verrattavissa yksityisen velkojan ja velallisen väliseen suhteeseen, joita yhdistää pitkäaikainen sopimus, kuten vuokrasopimus tai työsopimus. Saksan viranomaisten mielestä pitkäaikaisen sopimuksen yksityinen velkojaosapuoli siirtäisi osan tulevista vaateistaan, jos sen ansiosta toinen yritys voisi ottaa velallisen haltuunsa, jolloin pitkäaikaisen sopimuksen jatkuminen varmistuisi.

4.2   Valikoimattomuus

| (31) | Saksa katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on yleinen toimenpide, koska kaikki yritykset voivat käyttää sitä alueesta, alasta ja koosta riippumatta. Saksa huomauttaa, että kaikki yritykset voivat mahdollisesti joutua rahoitusvaikeuksiin, jotka eivät ole niiden hallinnassa, ja olla mahdollisesti kelpoisia kyseisen määräyksen soveltamiseen. |
| --- | --- |

(31)

Saksa katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on yleinen toimenpide, koska kaikki yritykset voivat käyttää sitä alueesta, alasta ja koosta riippumatta. Saksa huomauttaa, että kaikki yritykset voivat mahdollisesti joutua rahoitusvaikeuksiin, jotka eivät ole niiden hallinnassa, ja olla mahdollisesti kelpoisia kyseisen määräyksen soveltamiseen.

| (32) | Saksan viranomaiset huomauttavat, että komissio on itse pannut merkille vuoden 1998 tiedonannossaan yritysten verottamisesta, että puhtaasti veroteknisiä toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi, jos niitä sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin, ja että osa näistä verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukia koskevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan (17). |
| --- | --- |

(32)

Saksan viranomaiset huomauttavat, että komissio on itse pannut merkille vuoden 1998 tiedonannossaan yritysten verottamisesta, että puhtaasti veroteknisiä toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi, jos niitä sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin, ja että osa näistä verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukia koskevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan (17).

| (33) | Saksa katsoo, että nämä seikat olivat erityisen merkittäviä tutkimuksen ja kehityksen verokannustimille mutta myös ympäristönsuojelun, koulutuksen ja työllisyyden aloilla. Saksan viranomaisten mielestä verotusmääräykset, joilla suositaan näillä aloilla erityisiä ponnisteluja toteuttavia yrityksiä, eivät ole valikoivia, koska ne ovat avoimia kaikille yrityksille, vaikka ne tosiasiassa hyödyttävät enemmän tietyillä aloilla aktiivisia yrityksiä kuin toisia. Saksan mielestä samaa päättelyä olisi sovellettava verotusmääräyksiin, joilla suositaan vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka on hankittu saneerausta varten. |
| --- | --- |

(33)

Saksa katsoo, että nämä seikat olivat erityisen merkittäviä tutkimuksen ja kehityksen verokannustimille mutta myös ympäristönsuojelun, koulutuksen ja työllisyyden aloilla. Saksan viranomaisten mielestä verotusmääräykset, joilla suositaan näillä aloilla erityisiä ponnisteluja toteuttavia yrityksiä, eivät ole valikoivia, koska ne ovat avoimia kaikille yrityksille, vaikka ne tosiasiassa hyödyttävät enemmän tietyillä aloilla aktiivisia yrityksiä kuin toisia. Saksan mielestä samaa päättelyä olisi sovellettava verotusmääräyksiin, joilla suositaan vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka on hankittu saneerausta varten.

| (34) | Saksa väittää, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin ovat hyväksyneet, että ainoastaan vaikeuksissa olevia yrityksiä hyödyttävä toimenpide voi periaatteessa olla yleinen toimenpide, joka ei ole valikoiva. Tässä yhteydessä Saksa lainaa ensimmäisenä esimerkkinä asiaa DMT, jossa tuomioistuin totesi Belgian vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevan maksuvälineen osalta seuraavaa (18):
  ”Ranskan hallitus väittää, että sosiaaliturvamaksuista annetut maksuhelpotukset eivät ole valtiontukea, jos ne annetaan samoilla ehdoilla kaikille taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille. Belgian lainsäädännön mukaisen järjestelmän osalta tilanne vaikuttaa Ranskan hallituksen mukaan tällaiselta. Komissio väittää päinvastoin, että ONSS:llä on harkintavaltaa sen myöntäessä maksuhelpotuksia.
  Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan sanamuodosta seuraa, että tämän artiklan soveltamisalaan eivät kuulu yleisluontoiset toimenpiteet, joilla ei suosita vain jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Jos sitä vastoin elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena (ks. vastaavasti asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 23 ja 24 kohta).
  Kansallisessa tuomioistuimessa kyseessä olevassa asiassa kansallisen tuomioistuimen asiana on ratkaista, sisältyykö ONSS:n maksuhelpotuksien myöntämistä koskevaan valtaan harkintavaltaa vai ei, ja jos ei sisälly, ratkaista, ovatko ONSS:n myöntämät maksuhelpotukset yleisluontoisia vai suositaanko niillä joitakin yrityksiä.” |
| --- | --- |

(34)

Saksa väittää, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin ovat hyväksyneet, että ainoastaan vaikeuksissa olevia yrityksiä hyödyttävä toimenpide voi periaatteessa olla yleinen toimenpide, joka ei ole valikoiva. Tässä yhteydessä Saksa lainaa ensimmäisenä esimerkkinä asiaa DMT, jossa tuomioistuin totesi Belgian vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevan maksuvälineen osalta seuraavaa (18):

”Ranskan hallitus väittää, että sosiaaliturvamaksuista annetut maksuhelpotukset eivät ole valtiontukea, jos ne annetaan samoilla ehdoilla kaikille taloudellisissa vaikeuksissa oleville yrityksille. Belgian lainsäädännön mukaisen järjestelmän osalta tilanne vaikuttaa Ranskan hallituksen mukaan tällaiselta. Komissio väittää päinvastoin, että ONSS:llä on harkintavaltaa sen myöntäessä maksuhelpotuksia.

Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan sanamuodosta seuraa, että tämän artiklan soveltamisalaan eivät kuulu yleisluontoiset toimenpiteet, joilla ei suosita vain jotakin yritystä tai tuotannonalaa. Jos sitä vastoin elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena (ks. vastaavasti asia C-241/94, Ranska v. komissio, tuomio 26.9.1996, Kok. 1996, s. I-4551, 23 ja 24 kohta).

Kansallisessa tuomioistuimessa kyseessä olevassa asiassa kansallisen tuomioistuimen asiana on ratkaista, sisältyykö ONSS:n maksuhelpotuksien myöntämistä koskevaan valtaan harkintavaltaa vai ei, ja jos ei sisälly, ratkaista, ovatko ONSS:n myöntämät maksuhelpotukset yleisluontoisia vai suositaanko niillä joitakin yrityksiä.”

| (35) | Saksa lainaa myös asiaa HAMSA, jossa Espanjan viranomaiset väittivät, että toimenpide ei ole valikoiva, koska sitä sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Sen osalta tuomioistuin totesi seuraavaa (19):
  ”Esillä olevassa asiassa kantajan ja Espanjan kuningaskunnan väite siitä, että Espanjan 26.7.1922 annetussa maksujen suorittamisen lakkauttamista koskevassa laissa otetaan käyttöön yleinen menettely, jota sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin, on hylättävä. Vaikka on totta, ettei kyseistä lakia voida soveltaa valikoivasti tiettyihin yritysryhmiin tai toimialoihin, on kuitenkin todettava, että komission arvostelemat velkojen anteeksiannot eivät välittömästi perustu kyseiseen lakiin vaan kyseisten julkisten elinten harkintavaltansa nojalla tekemään päätökseen. Oikeuskäytännön mukaan jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa määrittää toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluonteisena (asia C-256/97, DM Transport, tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-3913, 27 kohta).” |
| --- | --- |

(35)

Saksa lainaa myös asiaa HAMSA, jossa Espanjan viranomaiset väittivät, että toimenpide ei ole valikoiva, koska sitä sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Sen osalta tuomioistuin totesi seuraavaa (19):

”Esillä olevassa asiassa kantajan ja Espanjan kuningaskunnan väite siitä, että Espanjan 26.7.1922 annetussa maksujen suorittamisen lakkauttamista koskevassa laissa otetaan käyttöön yleinen menettely, jota sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin, on hylättävä. Vaikka on totta, ettei kyseistä lakia voida soveltaa valikoivasti tiettyihin yritysryhmiin tai toimialoihin, on kuitenkin todettava, että komission arvostelemat velkojen anteeksiannot eivät välittömästi perustu kyseiseen lakiin vaan kyseisten julkisten elinten harkintavaltansa nojalla tekemään päätökseen. Oikeuskäytännön mukaan jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa määrittää toimenpiteen edunsaajat tai ehdot, toimenpidettä ei voida pitää yleisluonteisena (asia C-256/97, DM Transport, tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-3913, 27 kohta).”

| (36) | Saksan viranomaiset väittävät, että toisin kuin toimenpiteet asioissa DMT ja HAMSA, KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei säädetä julkisten elinten harkintavallasta vaan toimenpiteet perustuvat välittömästi lakiin. Tämän perusteella Saksa päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(36)

Saksan viranomaiset väittävät, että toisin kuin toimenpiteet asioissa DMT ja HAMSA, KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei säädetä julkisten elinten harkintavallasta vaan toimenpiteet perustuvat välittömästi lakiin. Tämän perusteella Saksa päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole valikoiva.

| (37) | Saksa katsoo myös, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on osa säännöstöä, joka kuuluu Saksan maksukyvyttömyyttä koskevaan lainsäädäntöön. Yritysten tukikelpoisuus perustuu erityisesti maksukyvyttömyyden, uhkaavan maksukyvyttömyyden ja ylivelkaantumisen käsitteisiin, jotka määritellään InsO:ssa joiden perusteella voidaan aloittaa maksukyvyttömyysmenettely. |
| --- | --- |

(37)

Saksa katsoo myös, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on osa säännöstöä, joka kuuluu Saksan maksukyvyttömyyttä koskevaan lainsäädäntöön. Yritysten tukikelpoisuus perustuu erityisesti maksukyvyttömyyden, uhkaavan maksukyvyttömyyden ja ylivelkaantumisen käsitteisiin, jotka määritellään InsO:ssa joiden perusteella voidaan aloittaa maksukyvyttömyysmenettely.

| (38) | Valikoivuuden osalta Saksa toteaa lopuksi, että komission näkemys tarkoittaisi, että kaikki verovähennykset olisivat valtiontukea, vaikka niitä sovellettaisiin yleisesti, ja että sellainen kanta olisi ristiriidassa SEUT-sopimuksen kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Valikoivuuden osalta Saksa toteaa lopuksi, että komission näkemys tarkoittaisi, että kaikki verovähennykset olisivat valtiontukea, vaikka niitä sovellettaisiin yleisesti, ja että sellainen kanta olisi ristiriidassa SEUT-sopimuksen kanssa.

4.3   Verojärjestelmän luonnetta tai yleistä rakennetta koskeva perustelu

| (39) | Saksa toteaa, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla luotu vapautus on perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. Se väittää, että vaikeuksissa olevien yritysten, jotka tarvitsevat saneerausta, ja muiden yritysten välillä on selkeä ero ja että tällä selkeällä erolla perustellaan sellaisten vaikeuksissa olevien yritysten, jotka on hankittu saneerausta varten, erilainen kohtelu. Saksan viranomaiset perustavat väitteensä kolmeen seikkaan. |
| --- | --- |

(39)

Saksa toteaa, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla luotu vapautus on perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. Se väittää, että vaikeuksissa olevien yritysten, jotka tarvitsevat saneerausta, ja muiden yritysten välillä on selkeä ero ja että tällä selkeällä erolla perustellaan sellaisten vaikeuksissa olevien yritysten, jotka on hankittu saneerausta varten, erilainen kohtelu. Saksan viranomaiset perustavat väitteensä kolmeen seikkaan.

| (40) | Ensinnäkin taloudellisesti vakaat yritykset voivat joko hakea rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä osakkeilleen ostajaa, vaikeuksissa olevilla yrityksillä on vain jälkimmäinen vaihtoehto, koska ne eivät saisi lainaa pääomamarkkinoilta eikä niille myönnettäisi pankkilainaa. Siksi vaikeuksissa olevat yritykset menettävät järjestelmällisesti mahdollisuuden tappiontasaukseen, kun taas terveet yritykset voivat aina valita lainarahoituksen ja ostajan etsimisen välillä. |
| --- | --- |

(40)

Ensinnäkin taloudellisesti vakaat yritykset voivat joko hakea rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä osakkeilleen ostajaa, vaikeuksissa olevilla yrityksillä on vain jälkimmäinen vaihtoehto, koska ne eivät saisi lainaa pääomamarkkinoilta eikä niille myönnettäisi pankkilainaa. Siksi vaikeuksissa olevat yritykset menettävät järjestelmällisesti mahdollisuuden tappiontasaukseen, kun taas terveet yritykset voivat aina valita lainarahoituksen ja ostajan etsimisen välillä.

| (41) | Toiseksi KStG:n 8 c §:n 1 kohdan tarkoitus eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen ei edellytä tappiontasauksen kieltämistä tilanteissa, joissa hankinta tehdään saneerausta varten eikä niinkään vain verotuksellisista syistä. Jos KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia ei rajoitettaisi vaikeuksissa olevien yritysten hankintaan saneeraustarkoituksessa eli jos muutkin hankinnat sisällytettäisiin soveltamisalaan, sen tarkoitusta ei enää voitaisi säilyttää. |
| --- | --- |

(41)

Toiseksi KStG:n 8 c §:n 1 kohdan tarkoitus eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen ei edellytä tappiontasauksen kieltämistä tilanteissa, joissa hankinta tehdään saneerausta varten eikä niinkään vain verotuksellisista syistä. Jos KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia ei rajoitettaisi vaikeuksissa olevien yritysten hankintaan saneeraustarkoituksessa eli jos muutkin hankinnat sisällytettäisiin soveltamisalaan, sen tarkoitusta ei enää voitaisi säilyttää.

| (42) | Kolmanneksi KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoitteena on varmistaa, että osakkeiden myyntihinta yrityksissä perustuu ainoastaan yrityksen taloudelliseen arvoon ja että kertyneiden tappioiden verotuksellinen arvo ei vaikuta myyntihintaan. Mikäli vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneeraustarkoituksessa, mahdollisella kertyneiden tappioiden arvolla ei ole kuitenkaan erityistä merkitystä. Tämän väitteen perusteluksi Saksa huomauttaa, että kirjanpitäjät eivät ota kaupallisen konsernin tilinpäätöksessä huomioon vaikeuksissa olevan yrityksen mahdollisia tappiontasauksia. |
| --- | --- |

(42)

Kolmanneksi KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoitteena on varmistaa, että osakkeiden myyntihinta yrityksissä perustuu ainoastaan yrityksen taloudelliseen arvoon ja että kertyneiden tappioiden verotuksellinen arvo ei vaikuta myyntihintaan. Mikäli vaikeuksissa oleva yritys hankitaan saneeraustarkoituksessa, mahdollisella kertyneiden tappioiden arvolla ei ole kuitenkaan erityistä merkitystä. Tämän väitteen perusteluksi Saksa huomauttaa, että kirjanpitäjät eivät ota kaupallisen konsernin tilinpäätöksessä huomioon vaikeuksissa olevan yrityksen mahdollisia tappiontasauksia.

| (43) | Näiden kaikkien syiden vuoksi Saksa katsoo, että vaikka KStG:n 8 c §:n 1 a momentti olisi ensi näkemältä valikoiva, se on joka tapauksessa perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(43)

Näiden kaikkien syiden vuoksi Saksa katsoo, että vaikka KStG:n 8 c §:n 1 a momentti olisi ensi näkemältä valikoiva, se on joka tapauksessa perusteltu Saksan yhtiöverojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi.

4.4   Uuden ja vanhan saneerauslausekkeen välinen yhteys

| (44) | Saksa toteaa, että KStG:n 8 c § korvasi 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vastaavan määräyksen, joka kumottiin samaan aikaan, eli KStG:n 8 §:n 4 momentin. Molemmilla määräyksillä on sama tavoite eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen. |
| --- | --- |

(44)

Saksa toteaa, että KStG:n 8 c § korvasi 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen vastaavan määräyksen, joka kumottiin samaan aikaan, eli KStG:n 8 §:n 4 momentin. Molemmilla määräyksillä on sama tavoite eli toimintansa lopettaneilla yrityksillä käytävän kaupan estäminen.

| (45) | Saksa huomauttaa, että komissio ei ole koskaan ilmaissut mitään huolia KStG:n 8 §:n 4 momentin osalta, ja siksi vaikuttaa siltä, että tämä määräys ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(45)

Saksa huomauttaa, että komissio ei ole koskaan ilmaissut mitään huolia KStG:n 8 §:n 4 momentin osalta, ja siksi vaikuttaa siltä, että tämä määräys ei ole valtiontukea.

| (46) | Saksa katsoo siksi, että komission kanta on tämän osalta epäjohdonmukainen. |
| --- | --- |

(46)

Saksa katsoo siksi, että komission kanta on tämän osalta epäjohdonmukainen.

4.5   Vastaavat määräykset muissa verojärjestelmissä

| (47) | Saksa on huomauttanut, että monilla muilla jäsenvaltioilla on KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia vastaavia määräyksiä. Esimerkkejä ovat Alankomaat, Belgia, Italia, Itävalta, Luxemburg ja Suomi. Se panee merkille, että komissio ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin valtiontukisääntöjen nojalla näitä jäsenvaltioita vastaan, vaikka järjestelmien välillä on paljon samankaltaisuuksia. |
| --- | --- |

(47)

Saksa on huomauttanut, että monilla muilla jäsenvaltioilla on KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia vastaavia määräyksiä. Esimerkkejä ovat Alankomaat, Belgia, Italia, Itävalta, Luxemburg ja Suomi. Se panee merkille, että komissio ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin valtiontukisääntöjen nojalla näitä jäsenvaltioita vastaan, vaikka järjestelmien välillä on paljon samankaltaisuuksia.

| (48) | Saksa toteaa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 34 kohdan osalta, jossa käsitellään komission Ranskan verojärjestelmän yhteydessä toteuttamia toimenpiteitä, että Saksan järjestelmä eroaa Ranskan järjestelmästä, jossa rajoitutaan tiettyihin talouden aloihin ja annetaan täydellinen vapautus yhtiöverosta. |
| --- | --- |

(48)

Saksa toteaa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 34 kohdan osalta, jossa käsitellään komission Ranskan verojärjestelmän yhteydessä toteuttamia toimenpiteitä, että Saksan järjestelmä eroaa Ranskan järjestelmästä, jossa rajoitutaan tiettyihin talouden aloihin ja annetaan täydellinen vapautus yhtiöverosta.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (49) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(49)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1   Valtion varat ja vastuu

| (50) | Toimenpide on rahoitettava valtion varoista, ja valtion on oltava vastuussa valtion varojen käytöstä. Verotulojen menetys vastaa valtion varojen käyttöä verovaroilla kustannettavien menojen tavoin. Antamalla yritysten vähentää yhtiövarorasitustaan tappiontasauksilla Saksa menettää tuloja, mikä on valtiontukea. Saksa on tiedottanut komissiolle, että toimenpiteen täytäntöönpano voisi johtaa verotulojen pienentymiseen noin 900 miljoonalla eurolla joka vuosi. Koska toimenpide aiheuttaa valtion varojen menettämistä, se on siksi myönnetty valtion varoista. Tuki myönnetään lain nojalla, ja siksi valtio on siitä vastuussa. |
| --- | --- |

(50)

Toimenpide on rahoitettava valtion varoista, ja valtion on oltava vastuussa valtion varojen käytöstä. Verotulojen menetys vastaa valtion varojen käyttöä verovaroilla kustannettavien menojen tavoin. Antamalla yritysten vähentää yhtiövarorasitustaan tappiontasauksilla Saksa menettää tuloja, mikä on valtiontukea. Saksa on tiedottanut komissiolle, että toimenpiteen täytäntöönpano voisi johtaa verotulojen pienentymiseen noin 900 miljoonalla eurolla joka vuosi. Koska toimenpide aiheuttaa valtion varojen menettämistä, se on siksi myönnetty valtion varoista. Tuki myönnetään lain nojalla, ja siksi valtio on siitä vastuussa.

5.2   Valikoiva etu

| (51) | Toimenpiteen on lisäksi annettava valikoiva etu tuensaajalle. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite kattaa paitsi positiiviset suoritukset myös toimenpiteet, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia (20). |
| --- | --- |

(51)

Toimenpiteen on lisäksi annettava valikoiva etu tuensaajalle. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuen käsite kattaa paitsi positiiviset suoritukset myös toimenpiteet, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia (20).

| (52) | KStG:n 8 c §:n 1 kohdan mukaisesti tietyt muutokset yrityksen omistusrakenteessa tarkoittavat sitä, että mahdollisuus aiempien tappioiden siirtämiseen verotuksessa menetetään osittain tai kokonaan. |
| --- | --- |

(52)

KStG:n 8 c §:n 1 kohdan mukaisesti tietyt muutokset yrityksen omistusrakenteessa tarkoittavat sitä, että mahdollisuus aiempien tappioiden siirtämiseen verotuksessa menetetään osittain tai kokonaan.

| (53) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa luodaan sääntöön poikkeus sellaista tapausta varten, jossa omistusosuuden hankinta koskee vaikeuksissa olevaa yritystä ja tapahtuu saneerausta varten. |
| --- | --- |

(53)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa luodaan sääntöön poikkeus sellaista tapausta varten, jossa omistusosuuden hankinta koskee vaikeuksissa olevaa yritystä ja tapahtuu saneerausta varten.

| (54) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla voidaan siksi myöntää valikoiva etu kyseiset edellytykset täyttäville yrityksille, koska sen nojalla ne voivat kuitata aiempia tappioita tulevia voittoja vastaan verotettavan tulon laskennassa. |
| --- | --- |

(54)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla voidaan siksi myöntää valikoiva etu kyseiset edellytykset täyttäville yrityksille, koska sen nojalla ne voivat kuitata aiempia tappioita tulevia voittoja vastaan verotettavan tulon laskennassa.

| (55) | Kuten 28 kappaleessa selitettiin, Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole tällainen valikoiva etu kolmesta syystä:






  a) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentti noudattaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta (katso 5.2.1 kohta). |
| --- | --- | --- |

(55)

Kuten 28 kappaleessa selitettiin, Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole tällainen valikoiva etu kolmesta syystä:

a)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentti noudattaa yksityistä velkojaa koskevaa periaatetta (katso 5.2.1 kohta).

| b) | KStG:n 8 c §:n 1 a alamomentti ei ole ensi näkemältä valikoiva (katso 5.2.2 kohta). |
| --- | --- |

b)

KStG:n 8 c §:n 1 a alamomentti ei ole ensi näkemältä valikoiva (katso 5.2.2 kohta).

| c) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on perusteltu Saksan verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi (katso 5.2.3 kohta). |
| --- | --- |

c)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on perusteltu Saksan verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi (katso 5.2.3 kohta).

| (56) | Saksa viittaa myös samankaltaisuuksiin KStG:n 8 c §:n 1 a momentin ja sen edeltäjän, KStG:n 8 §:n 4 momentin (katso 5.2.4 kohta) välillä ja toteaa, että muissa jäsenvaltioissa on vastaavia määräyksiä (katso 5.2.5 kohta). |
| --- | --- |

(56)

Saksa viittaa myös samankaltaisuuksiin KStG:n 8 c §:n 1 a momentin ja sen edeltäjän, KStG:n 8 §:n 4 momentin (katso 5.2.4 kohta) välillä ja toteaa, että muissa jäsenvaltioissa on vastaavia määräyksiä (katso 5.2.5 kohta).

5.2.1   Yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen mahdollinen soveltaminen

| (57) | Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on yhdenmukainen yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen kanssa, koska se vastaa sellaisen yksityisen markkinavelkojan käytöstä, jolla on pitkäaikainen sopimus velallisen kanssa. |
| --- | --- |

(57)

Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on yhdenmukainen yksityistä markkinavelkojaa koskevan periaatteen kanssa, koska se vastaa sellaisen yksityisen markkinavelkojan käytöstä, jolla on pitkäaikainen sopimus velallisen kanssa.

| (58) | Komissio katsoo, että tämä väite on perusteeton monista syistä. Unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta sovelletaan vain, jos valtio toimii taloudellisena toimijana, mutta ei silloin, jos se toimii julkisena viranomaisena (21). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtiolla on julkisena viranomaisena verotuksen alalla monopoli. |
| --- | --- |

(58)

Komissio katsoo, että tämä väite on perusteeton monista syistä. Unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta sovelletaan vain, jos valtio toimii taloudellisena toimijana, mutta ei silloin, jos se toimii julkisena viranomaisena (21). Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtiolla on julkisena viranomaisena verotuksen alalla monopoli.

| (59) | Komissio katsoo, että Saksan lainaama oikeuskäytäntö ei muuta tätä arviointia. KStG:n 8 c §:n 1 a momentti koskee verovelan syntymistä, kun taas seikat, jotka johtivat tuomioistuimen tuomioihin asioissa Espanja v. komissio (22) ja DMT (23), koskevat tilanteita, jossa hallinnolla oli mahdollisuus poistaa olemassa olevat verovelat. Siksi yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(59)

Komissio katsoo, että Saksan lainaama oikeuskäytäntö ei muuta tätä arviointia. KStG:n 8 c §:n 1 a momentti koskee verovelan syntymistä, kun taas seikat, jotka johtivat tuomioistuimen tuomioihin asioissa Espanja v. komissio (22) ja DMT (23), koskevat tilanteita, jossa hallinnolla oli mahdollisuus poistaa olemassa olevat verovelat. Siksi yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa tässä tapauksessa.

| (60) | Vaikka periaatetta voitaisiinkin soveltaa, minkä komissio kiistää, komissio toteaa, että veroetu myönnetään automaattisesti arvioimatta etukäteen tappioiden suuruutta (joka määrittää tulevien verovähennysten enimmäismäärän), sitä, onko tuensaajan elinkelpoisuuden palautuminen mahdollista, tai sitä, onko velallisella strategista merkitystä. Yksityinen markkinavelkoja ei yleisissä olosuhteissa luopuisi tällä tavoin automaattisesti tulevista saatavistaan, jollei se olisi selvittänyt etukäteen kyseisten saatavien määrää, velallisen rahoitusnäkymiä ja sen strategista merkitystä. |
| --- | --- |

(60)

Vaikka periaatetta voitaisiinkin soveltaa, minkä komissio kiistää, komissio toteaa, että veroetu myönnetään automaattisesti arvioimatta etukäteen tappioiden suuruutta (joka määrittää tulevien verovähennysten enimmäismäärän), sitä, onko tuensaajan elinkelpoisuuden palautuminen mahdollista, tai sitä, onko velallisella strategista merkitystä. Yksityinen markkinavelkoja ei yleisissä olosuhteissa luopuisi tällä tavoin automaattisesti tulevista saatavistaan, jollei se olisi selvittänyt etukäteen kyseisten saatavien määrää, velallisen rahoitusnäkymiä ja sen strategista merkitystä.

| (61) | Kolmanneksi komissio toteaa, että toisin kuin pitkäaikainen sopimussuhde KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei koske luopumista olemassa olevista veloista vaan mahdollisten tulevien velkojen, joita voisi syntyä velallisen rahoitusvakauden palautumisen jälkeen, pienentämistä. Toisin sanoen, kun valtio sallii tappiontasauksen, maksamattomia velkoja ei ole. |
| --- | --- |

(61)

Kolmanneksi komissio toteaa, että toisin kuin pitkäaikainen sopimussuhde KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei koske luopumista olemassa olevista veloista vaan mahdollisten tulevien velkojen, joita voisi syntyä velallisen rahoitusvakauden palautumisen jälkeen, pienentämistä. Toisin sanoen, kun valtio sallii tappiontasauksen, maksamattomia velkoja ei ole.

| (62) | Neljänneksi komissio huomauttaa, että tavallisesti maksukyvyttömyystapauksessa toinen yritys ottaa haltuunsa velallisen liiketoiminnan. Koska valtiolla on verotuksessa monopoliasema, se voi sitten kerätä veroja tältä toiselta yritykseltä. Olemassa oleva velallinen siis korvataan toisella velallisella. Toisin kuin yksityisen markkinavelkojan tapauksessa olemassa olevan asiakkaan uskollisuus ei vaikuta valtion päätökseen. |
| --- | --- |

(62)

Neljänneksi komissio huomauttaa, että tavallisesti maksukyvyttömyystapauksessa toinen yritys ottaa haltuunsa velallisen liiketoiminnan. Koska valtiolla on verotuksessa monopoliasema, se voi sitten kerätä veroja tältä toiselta yritykseltä. Olemassa oleva velallinen siis korvataan toisella velallisella. Toisin kuin yksityisen markkinavelkojan tapauksessa olemassa olevan asiakkaan uskollisuus ei vaikuta valtion päätökseen.

| (63) | Komissio katsoo, että yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska valtio on toiminut julkisen vallan haltijana eikä taloudellisena toimijana. Vaikka yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta sovellettaisiin tässä tapauksessa, komissio on osoittanut, että yksityinen velkoja, joka on pitkäaikaisessa sopimussuhteessa ja samassa tilanteessa kuin valtio, ei olisi hyväksynyt KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia vastaavaa toimenpidettä. |
| --- | --- |

(63)

Komissio katsoo, että yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska valtio on toiminut julkisen vallan haltijana eikä taloudellisena toimijana. Vaikka yksityistä markkinavelkojaa koskevaa periaatetta sovellettaisiin tässä tapauksessa, komissio on osoittanut, että yksityinen velkoja, joka on pitkäaikaisessa sopimussuhteessa ja samassa tilanteessa kuin valtio, ei olisi hyväksynyt KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia vastaavaa toimenpidettä.

5.2.2   Ensi näkemältä valikoiva toimenpide

| (64) | Euroopan unionin tuomioistuimen verotoimenpiteiden valikoivuutta koskevan oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa edellytetään arviointia siitä, suosiiko jokin kansallinen toimenpide tietyn lakisääteisen järjestelmän nojalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa verrattuna muihin, jotka ovat järjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (24). |
| --- | --- |

(64)

Euroopan unionin tuomioistuimen verotoimenpiteiden valikoivuutta koskevan oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa edellytetään arviointia siitä, suosiiko jokin kansallinen toimenpide tietyn lakisääteisen järjestelmän nojalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa verrattuna muihin, jotka ovat järjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (24).

| (65) | Kun arvioidaan verojärjestelmän valikoivuutta, komission on ensin määritettävä yleiset tai tavalliset säännöt, joita sovelletaan olemassa olevan verojärjestelmän mukaiseen verotuksen alaan (viitejärjestelmä). Sen jälkeen komission on määritettävä, onko toimenpide poikkeus viitejärjestelmään siinä mielessä, että siinä tehdään ero sellaisten taloudellisten toimijoiden välillä, jotka kyseessä olevan jäsenvaltion verojärjestelmän tavoitteen perusteella ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(65)

Kun arvioidaan verojärjestelmän valikoivuutta, komission on ensin määritettävä yleiset tai tavalliset säännöt, joita sovelletaan olemassa olevan verojärjestelmän mukaiseen verotuksen alaan (viitejärjestelmä). Sen jälkeen komission on määritettävä, onko toimenpide poikkeus viitejärjestelmään siinä mielessä, että siinä tehdään ero sellaisten taloudellisten toimijoiden välillä, jotka kyseessä olevan jäsenvaltion verojärjestelmän tavoitteen perusteella ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

5.2.2.1   Viitejärjestelmä

| (66) | Komissio katsoo, että viitejärjestelmä on Saksan yhtiöverojärjestelmä nykyisessä muodossaan, erityisesti KStG:n 8 c §:n 1 momentin tappiontasausta sellaisissa yrityksissä koskevat säännöt, joiden omistusrakenne muuttuu. Kuten edellä 10 kappaleessa kuvataan, tämän määräyksen nojalla käyttämättömät tappiot menetetään kokonaan, jos yli 50 prosenttia omistusoikeuksista siirretään hankkijalle; ne menetetään määräsuhteen mukaisesti, jos viiden vuoden kuluessa yli 25 prosenttia mutta alle 50 prosenttia omistusoikeuksista siirretään. Komissio katsoo siksi, että tappioiden menettäminen on yleinen sääntö eli viitejärjestelmä, kun yrityksen omistus vaihtuu. |
| --- | --- |

(66)

Komissio katsoo, että viitejärjestelmä on Saksan yhtiöverojärjestelmä nykyisessä muodossaan, erityisesti KStG:n 8 c §:n 1 momentin tappiontasausta sellaisissa yrityksissä koskevat säännöt, joiden omistusrakenne muuttuu. Kuten edellä 10 kappaleessa kuvataan, tämän määräyksen nojalla käyttämättömät tappiot menetetään kokonaan, jos yli 50 prosenttia omistusoikeuksista siirretään hankkijalle; ne menetetään määräsuhteen mukaisesti, jos viiden vuoden kuluessa yli 25 prosenttia mutta alle 50 prosenttia omistusoikeuksista siirretään. Komissio katsoo siksi, että tappioiden menettäminen on yleinen sääntö eli viitejärjestelmä, kun yrityksen omistus vaihtuu.

| (67) | Komissio huomauttaa, että se on jo käyttänyt KStG:n 8 c §:n 1 momenttia viitejärjestelmänä yhdessä aikaisemmassa tapauksessa (25). Tällöin komissio julisti sisämarkkinoille soveltumattomaksi KStG:n 8 c §:n 1 momentin soveltamisesta myönnetyn poikkeuksen, jonka nojalla riskipääomayhtiöiden haltuunottamat yritykset saivat luvan tappiontasauksiin huolimatta muutoksesta omistusrakenteessa. Kyseisessä päätöksessä esitettyjä perusteluja sovelletaan myös tähän tapaukseen. |
| --- | --- |

(67)

Komissio huomauttaa, että se on jo käyttänyt KStG:n 8 c §:n 1 momenttia viitejärjestelmänä yhdessä aikaisemmassa tapauksessa (25). Tällöin komissio julisti sisämarkkinoille soveltumattomaksi KStG:n 8 c §:n 1 momentin soveltamisesta myönnetyn poikkeuksen, jonka nojalla riskipääomayhtiöiden haltuunottamat yritykset saivat luvan tappiontasauksiin huolimatta muutoksesta omistusrakenteessa. Kyseisessä päätöksessä esitettyjä perusteluja sovelletaan myös tähän tapaukseen.

5.2.2.2   Verojärjestelmän tavoitteen osalta vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten erottaminen toisistaan

| (68) | Toisin kuin viiteskenaariossa KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla yritykset, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen ajankohtana, jolloin niistä hankitaan omistusosuus saneerausta varten, voivat tasata tappioitaan edellyttäen, että tietyt ehdot täytetään (katso 14 kappale). |
| --- | --- |

(68)

Toisin kuin viiteskenaariossa KStG:n 8 c §:n 1 a momentin nojalla yritykset, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen ajankohtana, jolloin niistä hankitaan omistusosuus saneerausta varten, voivat tasata tappioitaan edellyttäen, että tietyt ehdot täytetään (katso 14 kappale).

| (69) | Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin tavoitteena on poistaa veroesteet vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukselta. Verojärjestelmän tavoitteen perusteella vain vaikeuksissa olevat yritykset ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Koska KStG:n 8 s §:n 1 a momenttia sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin, se ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(69)

Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentin tavoitteena on poistaa veroesteet vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukselta. Verojärjestelmän tavoitteen perusteella vain vaikeuksissa olevat yritykset ovat vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. Koska KStG:n 8 s §:n 1 a momenttia sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin, se ei ole valikoiva.

| (70) | Saksa katsoo, että tuomiot asioissa DMT (26) ja HAMSA (27) tukevat tätä kantaa. Saksa väittää, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin ovat päätelleet, että toimenpiteet näissä tapauksissa olivat valikoivia, koska niissä edellytettiin julkisten viranomaisten harkinnanvaraisia päätöksiä. Näiden tuomioiden perusteella voidaan päätellä, että toimenpide, jota sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin ja jossa ei jätetä julkisille viranomaisille harkintavaltaa, ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(70)

Saksa katsoo, että tuomiot asioissa DMT (26) ja HAMSA (27) tukevat tätä kantaa. Saksa väittää, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin ovat päätelleet, että toimenpiteet näissä tapauksissa olivat valikoivia, koska niissä edellytettiin julkisten viranomaisten harkinnanvaraisia päätöksiä. Näiden tuomioiden perusteella voidaan päätellä, että toimenpide, jota sovelletaan kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin ja jossa ei jätetä julkisille viranomaisille harkintavaltaa, ei ole valikoiva.

| (71) | Komissio huomauttaa ensiksi, että verojärjestelmän tavoite on vahvistettava viitejärjestelmän tasolla eikä niinkään poikkeuksen tasolla (28). Yhtiöverojärjestelmän tavoitteena on tuottaa rahaa talousarvioon. Herää kysymys, otetaanko tämä tavoite huomioon, jos yritykset pienentävät epäasianmukaisesti veropohjaansa käyttämällä toimintansa lopettaneiden yritysten tappiontasauksia. KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoituksena on estää tappiontasaus, kun yrityksen omistusrakenne muuttuu. Tämä ilmenee sen lain perusteluista, jolla KStG:n 8 c §:n 1 momentti otettiin käyttöön ja KStG:n 8 §:n 4 momentti kumottiin (29). Siten kaikki yritykset, joiden omistusrakenne muuttuu, ovat verojärjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(71)

Komissio huomauttaa ensiksi, että verojärjestelmän tavoite on vahvistettava viitejärjestelmän tasolla eikä niinkään poikkeuksen tasolla (28). Yhtiöverojärjestelmän tavoitteena on tuottaa rahaa talousarvioon. Herää kysymys, otetaanko tämä tavoite huomioon, jos yritykset pienentävät epäasianmukaisesti veropohjaansa käyttämällä toimintansa lopettaneiden yritysten tappiontasauksia. KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoituksena on estää tappiontasaus, kun yrityksen omistusrakenne muuttuu. Tämä ilmenee sen lain perusteluista, jolla KStG:n 8 c §:n 1 momentti otettiin käyttöön ja KStG:n 8 §:n 4 momentti kumottiin (29). Siten kaikki yritykset, joiden omistusrakenne muuttuu, ovat verojärjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

| (72) | Komissio huomauttaa, että vain vaikeuksissa olevilla yrityksillä on oikeus KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa tarkoitettuun poikkeukseen. Yritykset, jotka eivät omistusosuuden hankinnan ajankohtana ole maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita ei uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen, saattavat myös tehdä tappiota, mutta niillä ei ole kuitenkaan oikeutta tappiontasaukseen. |
| --- | --- |

(72)

Komissio huomauttaa, että vain vaikeuksissa olevilla yrityksillä on oikeus KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa tarkoitettuun poikkeukseen. Yritykset, jotka eivät omistusosuuden hankinnan ajankohtana ole maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita ei uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen, saattavat myös tehdä tappiota, mutta niillä ei ole kuitenkaan oikeutta tappiontasaukseen.

| (73) | Komissio katsoo siksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla erotetaan toisistaan tappiota tekevät yritykset, jotka ovat muuten terveitä, ja ne, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen, suosimalla viimeksi mainittuja. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa siis tehdään ero sellaisten yritysten välille, jotka ovat verojärjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(73)

Komissio katsoo siksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla erotetaan toisistaan tappiota tekevät yritykset, jotka ovat muuten terveitä, ja ne, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen, suosimalla viimeksi mainittuja. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa siis tehdään ero sellaisten yritysten välille, jotka ovat verojärjestelmän tavoitteen perusteella vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

| (74) | Toiseksi komissio korostaa, että Saksan näkemyksestä poiketen unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ei ole koskaan katsottu, että kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettava toimenpide, jossa ei jätetä harkintavaltaa julkisille viranomaisille, ei ole määritelmän mukaan valikoiva. |
| --- | --- |

(74)

Toiseksi komissio korostaa, että Saksan näkemyksestä poiketen unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ei ole koskaan katsottu, että kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettava toimenpide, jossa ei jätetä harkintavaltaa julkisille viranomaisille, ei ole määritelmän mukaan valikoiva.

| (75) | Asian DMT osalta on pantava merkille, että vastauksena Ranskan hallituksen huomautukseen, joka vastaa Saksan näkemystä, tuomioistuin toteaa tuomion 28 kohdassa, että vaikka kansallisilla viranomaisilla ei olisi harkintavaltaa, kansallisen tuomioistuimen on silti päätettävä, onko kyseessä oleva kansallinen toimenpide yleinen vai valikoiva. Tuomioistuin tunnustaa siten välillisesti, että kaikille vaikeuksissa oleville yrityksille avoimet kansalliset toimenpiteet, joissa ei jätetä harkintavaltaa julkisille viranomaisille, voivat kuitenkin olla valikoivia. |
| --- | --- |

(75)

Asian DMT osalta on pantava merkille, että vastauksena Ranskan hallituksen huomautukseen, joka vastaa Saksan näkemystä, tuomioistuin toteaa tuomion 28 kohdassa, että vaikka kansallisilla viranomaisilla ei olisi harkintavaltaa, kansallisen tuomioistuimen on silti päätettävä, onko kyseessä oleva kansallinen toimenpide yleinen vai valikoiva. Tuomioistuin tunnustaa siten välillisesti, että kaikille vaikeuksissa oleville yrityksille avoimet kansalliset toimenpiteet, joissa ei jätetä harkintavaltaa julkisille viranomaisille, voivat kuitenkin olla valikoivia.

| (76) | Asian HAMSA osalta komissio huomauttaa, että tuomion 157 kohdan sivuhuomautukset (obiter dictum) viittaavat Espanjan yleiseen maksukyvyttömyyslainsäädäntöön. Asiassa HAMSA kyseessä oleva toimenpide ei kuitenkaan ollut maksukyvyttömyyslainsäädännön mukainen toimenpide vaan Espanjan viranomaisten vapaaehtoinen luopuminen saatavista, johon ei ollut oikeudellista velvoitetta ja joka oli paljon korkeampi kuin yksityisten sijoittajien sopimat luopumiset saatavistaan. Asia ei siksi ole merkityksellinen tarkasteltavana olevan toimenpiteen arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(76)

Asian HAMSA osalta komissio huomauttaa, että tuomion 157 kohdan sivuhuomautukset (obiter dictum) viittaavat Espanjan yleiseen maksukyvyttömyyslainsäädäntöön. Asiassa HAMSA kyseessä oleva toimenpide ei kuitenkaan ollut maksukyvyttömyyslainsäädännön mukainen toimenpide vaan Espanjan viranomaisten vapaaehtoinen luopuminen saatavista, johon ei ollut oikeudellista velvoitetta ja joka oli paljon korkeampi kuin yksityisten sijoittajien sopimat luopumiset saatavistaan. Asia ei siksi ole merkityksellinen tarkasteltavana olevan toimenpiteen arvioinnin kannalta.

| (77) | Julkisasiamies Fennelly vahvistaa asiassa Ecotrade antamassaan ratkaisuehdotuksessa, että kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettavat määräykset voivat olla valikoivia ja muodostaa valtiontuen (30). |
| --- | --- |

(77)

Julkisasiamies Fennelly vahvistaa asiassa Ecotrade antamassaan ratkaisuehdotuksessa, että kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettavat määräykset voivat olla valikoivia ja muodostaa valtiontuen (30).

| (78) | Tämän vuoksi komission analyysi kyseessä olevasta toimenpiteestä vastaa unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä toisin kuin Saksan kanta. |
| --- | --- |

(78)

Tämän vuoksi komission analyysi kyseessä olevasta toimenpiteestä vastaa unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä toisin kuin Saksan kanta.

| (79) | Komissio katsoo siksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on ensi näkemältä valikoiva. |
| --- | --- |

(79)

Komissio katsoo siksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on ensi näkemältä valikoiva.

5.2.3   Sen verojärjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen pohjautuva perustelu

| (80) | Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti toimenpide, joka on oikeutettu sen järjestelmän, johon se kuuluu, luonteen ja rakenteen perusteella, vaikka se antaakin edun vastaanottajalle, ei täytä valikoivuuden ehtoja (31). |
| --- | --- |

(80)

Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti toimenpide, joka on oikeutettu sen järjestelmän, johon se kuuluu, luonteen ja rakenteen perusteella, vaikka se antaakin edun vastaanottajalle, ei täytä valikoivuuden ehtoja (31).

| (81) | Kun komissio päättelee, kuten tässä asiassa, että toimenpide näyttää ensi näkemältä olevan valikoiva, sen on arvioitava, onko ero perusteltavissa sen verojärjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on. |
| --- | --- |

(81)

Kun komissio päättelee, kuten tässä asiassa, että toimenpide näyttää ensi näkemältä olevan valikoiva, sen on arvioitava, onko ero perusteltavissa sen verojärjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on.

| (82) | Komissio huomauttaa, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion on esitettävä kyseiset perustelut (32). |
| --- | --- |

(82)

Komissio huomauttaa, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion on esitettävä kyseiset perustelut (32).

| (83) | Tuomioistuin on myöhemmin selkeyttänyt, että toisistaan on erotettava toisaalta tietyn verojärjestelmän tavoitteet, jotka ovat sen ulkopuolisia, ja toisaalta itse verojärjestelmälle luontaiset mekanismit, jotka ovat välttämättömiä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vain viimeksi mainitut mekanismit voivat muodostaa oikeutuksen, joka perustuu sen verojärjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen, johon toimenpide kuuluu. |
| --- | --- |

(83)

Tuomioistuin on myöhemmin selkeyttänyt, että toisistaan on erotettava toisaalta tietyn verojärjestelmän tavoitteet, jotka ovat sen ulkopuolisia, ja toisaalta itse verojärjestelmälle luontaiset mekanismit, jotka ovat välttämättömiä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vain viimeksi mainitut mekanismit voivat muodostaa oikeutuksen, joka perustuu sen verojärjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen, johon toimenpide kuuluu.

| (84) | Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on välttämätöntä erottaa toisistaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitus ja KStG:n 8 c §:n 1 a momentin tarkoitus. |
| --- | --- |

(84)

Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on välttämätöntä erottaa toisistaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitus ja KStG:n 8 c §:n 1 a momentin tarkoitus.

| (85) | Kuten Saksa toteaa huomautuksissaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoite on estää Saksan verojärjestelmän mahdollistamien tappiontasausten väärinkäytökset ostamalla toimintansa lopettaneita yrityksiä. |
| --- | --- |

(85)

Kuten Saksa toteaa huomautuksissaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoite on estää Saksan verojärjestelmän mahdollistamien tappiontasausten väärinkäytökset ostamalla toimintansa lopettaneita yrityksiä.

| (86) | Komissio toteaa tämän osalta, että KStG:n 8 c §:n 1 momentilla on edeltäjäänsä, KStG:n 8 §:n 4 momenttia, paljon laajempi soveltamisala. Kun viimeksi mainitulla säännöksellä kiellettiin tappiontasoitukset vain silloin, kun kaksi kumulatiivista edellytystä täyttyi (toinen yritys hankkii omistusosuuden ja uusi toimiala), uudessa saneerauslausekkeessa ei ole toista edellytystä. Toisen yrityksen toteuttama hankinta riittää siten poistamaan mahdollisuuden tappiontasaukseen. Lainsäätäjä oli tietoinen tästä soveltamisalaa koskevasta erosta, koska lainsäädännön muutoksen yksiselitteinen tarkoitus oli rahoittaa yritysten tuloverokannan laskeminen 25 prosentista 15 prosenttiin (33). |
| --- | --- |

(86)

Komissio toteaa tämän osalta, että KStG:n 8 c §:n 1 momentilla on edeltäjäänsä, KStG:n 8 §:n 4 momenttia, paljon laajempi soveltamisala. Kun viimeksi mainitulla säännöksellä kiellettiin tappiontasoitukset vain silloin, kun kaksi kumulatiivista edellytystä täyttyi (toinen yritys hankkii omistusosuuden ja uusi toimiala), uudessa saneerauslausekkeessa ei ole toista edellytystä. Toisen yrityksen toteuttama hankinta riittää siten poistamaan mahdollisuuden tappiontasaukseen. Lainsäätäjä oli tietoinen tästä soveltamisalaa koskevasta erosta, koska lainsäädännön muutoksen yksiselitteinen tarkoitus oli rahoittaa yritysten tuloverokannan laskeminen 25 prosentista 15 prosenttiin (33).

| (87) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla ei puolestaan pyritä estämään väärinkäytöksiä. Se käy selväksi perusteluista, jotka Saksan hallitus julkaisi uuden saneerauslausekkeen käyttöönoton yhteydessä. Perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi (34). Kriisin aikana tappiontasausta koskevien rajoitusten katsottiin olevan erityinen este yritysten rakenneuudistukselle. |
| --- | --- |

(87)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla ei puolestaan pyritä estämään väärinkäytöksiä. Se käy selväksi perusteluista, jotka Saksan hallitus julkaisi uuden saneerauslausekkeen käyttöönoton yhteydessä. Perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi (34). Kriisin aikana tappiontasausta koskevien rajoitusten katsottiin olevan erityinen este yritysten rakenneuudistukselle.

| (88) | Komissio toteaa, että Saksa korostaa itsekin menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissaan sitä, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole väärinkäytösten vastainen toimenpide, vaan se otettiin käyttöön tukemaan vaikeuksissa olevia yhtiöitä rahoitus- ja talouskriisin aikana. |
| --- | --- |

(88)

Komissio toteaa, että Saksa korostaa itsekin menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissaan sitä, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole väärinkäytösten vastainen toimenpide, vaan se otettiin käyttöön tukemaan vaikeuksissa olevia yhtiöitä rahoitus- ja talouskriisin aikana.

| (89) | Komissio katsoo, että tämän erityisen verotustoimenpiteen tavoite on verojärjestelmän ulkopuolinen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaista ulkoista tavoitetta ei voida käyttää verojärjestelmän luonteeseen ja yleiseen rakenteeseen perustuvana oikeutuksena toimenpiteelle (35). Sitä voidaan analysoida vain arvioitaessa toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(89)

Komissio katsoo, että tämän erityisen verotustoimenpiteen tavoite on verojärjestelmän ulkopuolinen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaista ulkoista tavoitetta ei voida käyttää verojärjestelmän luonteeseen ja yleiseen rakenteeseen perustuvana oikeutuksena toimenpiteelle (35). Sitä voidaan analysoida vain arvioitaessa toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (90) | Saksan esittämät kolme väitettä eivät muuta tätä arviointia. |
| --- | --- |

(90)

Saksan esittämät kolme väitettä eivät muuta tätä arviointia.

| (91) | Saksa on väittänyt, että vaikeuksissa olevaa yhtiö voi hankkia rahoitusta ainoastaan sijoittajan kautta, kun taas terve yhtiö, joka tekee väliaikaisesti tappiota, voi joko hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä sijoittajan, joka ottaa yrityksen haltuunsa, ja saada sitä kautta uutta rahoitusta. Komissio katsoo tältä osin, että tapa, jolla yhtiö rahoittaa liiketoimintaansa, ei ole merkityksellinen verojärjestelmän tavoitteen kannalta. Yhtiöverojärjestelmä perustuu voittojen verotukseen ja tappioiden ilmoittamiseen. Kuten rahoitus- ja talouskriisin aikana on voitu havaita, taloudellisesti vakaatkin yritykset tekevät toisinaan tappiota. Näillä taloudellisesti vakailla yhtiöillä ei ole kuitenkaan oikeutta tappiontasaukseen saneerauslausekkeen nojalla, ja ne ovat siten epäedullisessa asemassa verrattuna vaikeuksissa oleviin yhtiöihin tapauksessa, jossa omistusrakenne muuttuu ja uusilta osakkeenomistajilta saadaan uutta rahoitusta. Komissio toteaa myös, että rahoitus- ja talouskriisin aikana myös terveillä yhtiöillä, jotka kirjasivat väliaikaisesti tappioita, oli suuria vaikeuksia päästä pääomamarkkinoille. Siten edes ensimmäisen perustelun pohjana olevat tosiasialliset olettamukset eivät pidä paikkansa. Komissio hylkää sen vuoksi Saksan ensimmäisen perustelun. |
| --- | --- |

(91)

Saksa on väittänyt, että vaikeuksissa olevaa yhtiö voi hankkia rahoitusta ainoastaan sijoittajan kautta, kun taas terve yhtiö, joka tekee väliaikaisesti tappiota, voi joko hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä sijoittajan, joka ottaa yrityksen haltuunsa, ja saada sitä kautta uutta rahoitusta. Komissio katsoo tältä osin, että tapa, jolla yhtiö rahoittaa liiketoimintaansa, ei ole merkityksellinen verojärjestelmän tavoitteen kannalta. Yhtiöverojärjestelmä perustuu voittojen verotukseen ja tappioiden ilmoittamiseen. Kuten rahoitus- ja talouskriisin aikana on voitu havaita, taloudellisesti vakaatkin yritykset tekevät toisinaan tappiota. Näillä taloudellisesti vakailla yhtiöillä ei ole kuitenkaan oikeutta tappiontasaukseen saneerauslausekkeen nojalla, ja ne ovat siten epäedullisessa asemassa verrattuna vaikeuksissa oleviin yhtiöihin tapauksessa, jossa omistusrakenne muuttuu ja uusilta osakkeenomistajilta saadaan uutta rahoitusta. Komissio toteaa myös, että rahoitus- ja talouskriisin aikana myös terveillä yhtiöillä, jotka kirjasivat väliaikaisesti tappioita, oli suuria vaikeuksia päästä pääomamarkkinoille. Siten edes ensimmäisen perustelun pohjana olevat tosiasialliset olettamukset eivät pidä paikkansa. Komissio hylkää sen vuoksi Saksan ensimmäisen perustelun.

| (92) | Saksan toisen perustelun mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa säädetty poikkeus KStG:n 8 c §:n 1 momentissa säädetystä yleisestä tappiotasauksen kiellosta omistusrakenteen muuttuessa on perusteltu KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoituksella (ratio legis), koska väärinkäytösriskiä ei liittynyt vaikeuksissa olevan yhtiön rakenneuudistukseen. Komissio katsoo, että tämä perustelu ei oikeuta KStG:n 8 c §:n 1 a momentin rajoittamista vaikeuksissa oleviin yhtiöihin. Komissio huomauttaa, että väärinkäytösriskiä ei ole myöskään silloin, kun hankinnan kohteena on taloudellisesti vakaa yhtiö. Väärinkäytösriski liittyy vain toimintansa lopettaneisiin yrityksiin. Kuten edellä on mainittu, KStG:n 8 c §:n 1 momentin ratio legis menee väärinkäytöksen torjuntaa pidemmälle. Sen tavoitteena on myös nostaa Saksan yhtiöveropohjaa ja tasoittaa yhtiöverokannan pienentämistä 25 prosentista 15 prosenttiin. Se selittää, miksi KStG:n 8 c §:n 1 momentti kattaa myös monet omistusosuuden hankinnat, joihin ei liity väärinkäytösriskiä. Komissio hylkää siksi Saksan perustelun, jonka mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla käyttöönotettu poikkeus vastaa KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitusta. |
| --- | --- |

(92)

Saksan toisen perustelun mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa säädetty poikkeus KStG:n 8 c §:n 1 momentissa säädetystä yleisestä tappiotasauksen kiellosta omistusrakenteen muuttuessa on perusteltu KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoituksella (ratio legis), koska väärinkäytösriskiä ei liittynyt vaikeuksissa olevan yhtiön rakenneuudistukseen. Komissio katsoo, että tämä perustelu ei oikeuta KStG:n 8 c §:n 1 a momentin rajoittamista vaikeuksissa oleviin yhtiöihin. Komissio huomauttaa, että väärinkäytösriskiä ei ole myöskään silloin, kun hankinnan kohteena on taloudellisesti vakaa yhtiö. Väärinkäytösriski liittyy vain toimintansa lopettaneisiin yrityksiin. Kuten edellä on mainittu, KStG:n 8 c §:n 1 momentin ratio legis menee väärinkäytöksen torjuntaa pidemmälle. Sen tavoitteena on myös nostaa Saksan yhtiöveropohjaa ja tasoittaa yhtiöverokannan pienentämistä 25 prosentista 15 prosenttiin. Se selittää, miksi KStG:n 8 c §:n 1 momentti kattaa myös monet omistusosuuden hankinnat, joihin ei liity väärinkäytösriskiä. Komissio hylkää siksi Saksan perustelun, jonka mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla käyttöönotettu poikkeus vastaa KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitusta.

| (93) | Saksan kolmannen perustelun mukaan tilintarkastajat eivät yleensä anna konsernin tilinpäätöksessä mitään arvoa vaikeuksissa olevien yhtiöiden tappioille laskiessaan mahdollista verovelkaa ja sen vuoksi tappiontasausmahdollisuudella ei ole vaikutusta vaikeuksissa olevan yhtiön myyntihintaan. Komissio toteaa tältä osin ensinnäkin, että tämä kanta perustuu tilintarkastusperusteisiin eikä siksi ole merkityksellinen verotuksen kannalta. Toiseksi komissio toteaa, että tämä perustelu on ristiriidassa Saksan lausunnon kanssa, jonka mukaan tappiontasausmahdollisuuden puuttuminen on este rakenneuudistukselle. Tämä pitää paikkansa vain silloin, kun hankkiva yhtiö osoittaa tietyn rahallisen arvon tappiontasausmahdollisuudelle. Komissio hylkää siksi myös Saksan kolmannen perustelun. |
| --- | --- |

(93)

Saksan kolmannen perustelun mukaan tilintarkastajat eivät yleensä anna konsernin tilinpäätöksessä mitään arvoa vaikeuksissa olevien yhtiöiden tappioille laskiessaan mahdollista verovelkaa ja sen vuoksi tappiontasausmahdollisuudella ei ole vaikutusta vaikeuksissa olevan yhtiön myyntihintaan. Komissio toteaa tältä osin ensinnäkin, että tämä kanta perustuu tilintarkastusperusteisiin eikä siksi ole merkityksellinen verotuksen kannalta. Toiseksi komissio toteaa, että tämä perustelu on ristiriidassa Saksan lausunnon kanssa, jonka mukaan tappiontasausmahdollisuuden puuttuminen on este rakenneuudistukselle. Tämä pitää paikkansa vain silloin, kun hankkiva yhtiö osoittaa tietyn rahallisen arvon tappiontasausmahdollisuudelle. Komissio hylkää siksi myös Saksan kolmannen perustelun.

| (94) | Saksa väittää lisäksi, että muut jäsenvaltiot tarjoavat myös verohelpotuksia yrityssaneerausten yhteydessä, kuten Ranskan tukijärjestelmä vaikeuksissa olevien yritysten ostamiselle. Komissio ei voi hyväksyä Saksan perustelua, joka perustuu vertailuun. Ensinnäkin, jäsenvaltio voi toimenpidettä perustellessaan viitata ainoastaan omaan verojärjestelmäänsä kuuluviin periaatteisiin, sillä se on viitejärjestelmä, jonka nojalla arvioidaan, saako yritys etua valtiontukea koskevissa säännöissä tarkoitetulla tavalla. Sillä seikalla, että muissa jäsenvaltioissa voi olla vastaavia verotoimenpiteitä, ei ole merkitystä, koska kaikki kyseiset toimenpiteet saattavat itsekin kuulua perussopimuksen määräysten soveltamisalaan. Toiseksi Ranskan järjestelmän nojalla toimenpiteille säädetyt ehdot poikkeavat KStG:n 8 c §:n 1 a momentista. Ranskan järjestelmässä säädetään verovapautuksesta uusille yrityksille, jotka ostavat vaikeuksissa olevan yrityksen. Sen jälkeen kun komissio totesi vuonna 2004, että järjestelmä ei sovellu sisämarkkinoille (36), Ranska muutti sitä vastaamaan valtiontukisääntöjä. Osa järjestelmän tuomista eduista on nyt vähämerkityksisiä. Muut edut ovat sallittuja aluetukia tai pk-yritysten tukia (37). |
| --- | --- |

(94)

Saksa väittää lisäksi, että muut jäsenvaltiot tarjoavat myös verohelpotuksia yrityssaneerausten yhteydessä, kuten Ranskan tukijärjestelmä vaikeuksissa olevien yritysten ostamiselle. Komissio ei voi hyväksyä Saksan perustelua, joka perustuu vertailuun. Ensinnäkin, jäsenvaltio voi toimenpidettä perustellessaan viitata ainoastaan omaan verojärjestelmäänsä kuuluviin periaatteisiin, sillä se on viitejärjestelmä, jonka nojalla arvioidaan, saako yritys etua valtiontukea koskevissa säännöissä tarkoitetulla tavalla. Sillä seikalla, että muissa jäsenvaltioissa voi olla vastaavia verotoimenpiteitä, ei ole merkitystä, koska kaikki kyseiset toimenpiteet saattavat itsekin kuulua perussopimuksen määräysten soveltamisalaan. Toiseksi Ranskan järjestelmän nojalla toimenpiteille säädetyt ehdot poikkeavat KStG:n 8 c §:n 1 a momentista. Ranskan järjestelmässä säädetään verovapautuksesta uusille yrityksille, jotka ostavat vaikeuksissa olevan yrityksen. Sen jälkeen kun komissio totesi vuonna 2004, että järjestelmä ei sovellu sisämarkkinoille (36), Ranska muutti sitä vastaamaan valtiontukisääntöjä. Osa järjestelmän tuomista eduista on nyt vähämerkityksisiä. Muut edut ovat sallittuja aluetukia tai pk-yritysten tukia (37).

| (95) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kyseessä oleva toimenpide ei johdu suoraan verojärjestelmän perusperiaatteista, eikä se ole perusteltu verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(95)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kyseessä oleva toimenpide ei johdu suoraan verojärjestelmän perusperiaatteista, eikä se ole perusteltu verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi.

5.2.4   Uuden ja vanhan saneerauslausekkeen välinen yhteys

| (96) | Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti vastaa pääosin KStG:n vanhaa 8 §:n 4 momenttia ja että komissio ei ole koskaan katsonut, että KStG:n 8 §:n 4 momentti olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(96)

Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti vastaa pääosin KStG:n vanhaa 8 §:n 4 momenttia ja että komissio ei ole koskaan katsonut, että KStG:n 8 §:n 4 momentti olisi valtiontukea.

| (97) | Komissio huomauttaa, että Saksa ei koskaan tehnyt ilmoitusta KStG:n 8 §:n 4 momentista. Komissio ei siksi ole vielä tarkastellut, onko siinä kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(97)

Komissio huomauttaa, että Saksa ei koskaan tehnyt ilmoitusta KStG:n 8 §:n 4 momentista. Komissio ei siksi ole vielä tarkastellut, onko siinä kyse valtiontuesta.

| (98) | Tämä menettely koskee vain KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia, koska muodollinen tutkintamenettely aloitettiin vain tästä säännöksestä. Saksa ei voi käyttää perustelua, että komissio ei ole koskaan muodollisesti vastustanut KStG:n 8 §:n 4 momenttia oikeuttaakseen KStG:n 8 c §:n 1 a momentin, koska Saksan viranomaiset eivät ole koskaan ilmoittaneet KStG:n 8 §:n 4 momentista. |
| --- | --- |

(98)

Tämä menettely koskee vain KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia, koska muodollinen tutkintamenettely aloitettiin vain tästä säännöksestä. Saksa ei voi käyttää perustelua, että komissio ei ole koskaan muodollisesti vastustanut KStG:n 8 §:n 4 momenttia oikeuttaakseen KStG:n 8 c §:n 1 a momentin, koska Saksan viranomaiset eivät ole koskaan ilmoittaneet KStG:n 8 §:n 4 momentista.

| (99) | Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida KStG:n 8 §:n 4 momenttia valtiontukisääntöjen nojalla, jos käy ilmi, että tämä säännös on saattanut antaa yrityksille valikoivan edun. |
| --- | --- |

(99)

Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida KStG:n 8 §:n 4 momenttia valtiontukisääntöjen nojalla, jos käy ilmi, että tämä säännös on saattanut antaa yrityksille valikoivan edun.

5.2.5   Vastaavat verojärjestelmät muissa jäsenvaltioissa

| (100) | Se, että muissa jäsenvaltioissa on käytössä vastaavia tai samanlaisia verojärjestelmiä, joista ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle, ei vaikuta sen arviointiin, onko kyseessä oleva toimenpide valtiontukea. |
| --- | --- |

(100)

Se, että muissa jäsenvaltioissa on käytössä vastaavia tai samanlaisia verojärjestelmiä, joista ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle, ei vaikuta sen arviointiin, onko kyseessä oleva toimenpide valtiontukea.

| (101) | Komissio arvioi Saksan toimittamat tiedot menettelyasetuksen 10 artiklan nojalla (38). |
| --- | --- |

(101)

Komissio arvioi Saksan toimittamat tiedot menettelyasetuksen 10 artiklan nojalla (38).

5.2.6   Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta

| (102) | Komissio päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla annetaan valikoiva etu yrityksille, joihin sitä sovelletaan. |
| --- | --- |

(102)

Komissio päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla annetaan valikoiva etu yrityksille, joihin sitä sovelletaan.

5.3   Vaikutukset unionin sisäiseen kauppaan

| (103) | Toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään tai uhkaamaan vääristää kilpailua. KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole alakohtainen eli kaikki alat voivat hyötyä siitä. Periaatteessa kaikki Saksan talouden alat ovat aktiivisia markkinoilla, jotka ovat avoimia kilpailulle ja unionin sisäiselle kaupalle. Toimenpide on siten omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua tai se uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(103)

Toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään tai uhkaamaan vääristää kilpailua. KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole alakohtainen eli kaikki alat voivat hyötyä siitä. Periaatteessa kaikki Saksan talouden alat ovat aktiivisia markkinoilla, jotka ovat avoimia kilpailulle ja unionin sisäiselle kaupalle. Toimenpide on siten omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua tai se uhkaa vääristää kilpailua.

| (104) | Komissio toteaa, että Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla yrityksillä, joilla on oikeus toimenpiteeseen, on oikeus maksukyvyttömyysmenettelyihin Saksan maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla (katso 14 kappale ja alaviite 7). Sen vuoksi kaikki toimenpiteen mahdollisesti edunsaajat ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, 10 kohdan c kohdan mukaisessa merkityksessä. Siksi kukaan edunsaajista ei ole oikeutettu perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1998/2006 (39) mukaiseen vähämerkityksiseen tukeen, koska kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa sen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään vaikeuksissa olevat yritykset. |
| --- | --- |

(104)

Komissio toteaa, että Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla yrityksillä, joilla on oikeus toimenpiteeseen, on oikeus maksukyvyttömyysmenettelyihin Saksan maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla (katso 14 kappale ja alaviite 7). Sen vuoksi kaikki toimenpiteen mahdollisesti edunsaajat ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, 10 kohdan c kohdan mukaisessa merkityksessä. Siksi kukaan edunsaajista ei ole oikeutettu perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1998/2006 (39) mukaiseen vähämerkityksiseen tukeen, koska kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa sen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään vaikeuksissa olevat yritykset.

5.4   Päätelmä

| (105) | Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että yhtiöverolain tappiontasausta koskevat säännökset (saneerauslauseke) ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(105)

Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että yhtiöverolain tappiontasausta koskevat säännökset (saneerauslauseke) ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

6.   ARVIOINTI TOIMENPITEEN SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE

| (106) | Komissio voi julistaa valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan todistustaakka toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden osoittamisesta on jäsenvaltiolla (40). Komissio panee tämän osalta merkille, että huolimatta komission menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä esittämästä yksiselitteisestä pyynnöstä Saksa ei ole toimittanut komissiolle tällaisia tietoja. Pelkästään tästä syystä komissio ei voi julistaa tukitoimenpidettä sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(106)

Komissio voi julistaa valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan todistustaakka toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden osoittamisesta on jäsenvaltiolla (40). Komissio panee tämän osalta merkille, että huolimatta komission menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä esittämästä yksiselitteisestä pyynnöstä Saksa ei ole toimittanut komissiolle tällaisia tietoja. Pelkästään tästä syystä komissio ei voi julistaa tukitoimenpidettä sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (107) | Komissio on kuitenkin tutkinut, voitaisiinko toimenpide julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Komissiolla on laaja harkintavalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvissa tukitapauksissa (41). Tätä harkintavaltaa käyttäen se on antanut suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa esitetään perusteet, joiden nojalla tietyt tukityypit voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiota sitovat suuntaviivat ja tiedonannot, joita se antaa valtiontuen valvonnan alalla, mikäli ne eivät poikkea perussopimuksen määräyksistä ja jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne (42). |
| --- | --- |

(107)

Komissio on kuitenkin tutkinut, voitaisiinko toimenpide julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Komissiolla on laaja harkintavalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvissa tukitapauksissa (41). Tätä harkintavaltaa käyttäen se on antanut suuntaviivoja ja tiedonantoja, joissa esitetään perusteet, joiden nojalla tietyt tukityypit voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiota sitovat suuntaviivat ja tiedonannot, joita se antaa valtiontuen valvonnan alalla, mikäli ne eivät poikkea perussopimuksen määräyksistä ja jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne (42).

| (108) | Sen vuoksi on ensin arvioitava, kuuluuko ilmoitettu tuki yksien tai useampien suuntaviivojen tai tiedonantojen soveltamisalaan ja voidaanko se julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska se täyttää niissä vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(108)

Sen vuoksi on ensin arvioitava, kuuluuko ilmoitettu tuki yksien tai useampien suuntaviivojen tai tiedonantojen soveltamisalaan ja voidaanko se julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska se täyttää niissä vahvistetut edellytykset.

6.1   Mahdollinen soveltuvuus sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden perusteella
   (43)

| (109) | Koska KStG otettiin käyttöön poistamaan rahoitus- ja talouskriisistä johtuvia ongelmia, komissio tutki, voitaisiinko se julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden tulkinnan mukaan. |
| --- | --- |

(109)

Koska KStG otettiin käyttöön poistamaan rahoitus- ja talouskriisistä johtuvia ongelmia, komissio tutki, voitaisiinko se julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden tulkinnan mukaan.

| (110) | Nykyisen rahoitus- ja talouskriisin ja siitä jäsenvaltioiden kokonaistalouteen kohdistuvan vaikutuksen perusteella komissio katsoo, että tietyt valtiontuen luokat ovat perusteltuja rajatun ajan tämän kriisin voittamiseksi ja että ne voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Tilapäisissä puitteissa asetetaan edellytykset, joiden nojalla komissio julistaa tällaiset tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(110)

Nykyisen rahoitus- ja talouskriisin ja siitä jäsenvaltioiden kokonaistalouteen kohdistuvan vaikutuksen perusteella komissio katsoo, että tietyt valtiontuen luokat ovat perusteltuja rajatun ajan tämän kriisin voittamiseksi ja että ne voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuviksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla. Tilapäisissä puitteissa asetetaan edellytykset, joiden nojalla komissio julistaa tällaiset tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuviksi.

| (111) | KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia ei kuitenkaan voida luokitella yhdeksikään tilapäisissä puitteissa esitetyistä toimenpiteistä, koska se koskee verohelpotuksia vaikeuksissa oleville yhtiöille. Tilapäisissä puitteissa ei kuitenkaan säädetä valtiontuesta verohelpotusten muodossa. |
| --- | --- |

(111)

KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia ei kuitenkaan voida luokitella yhdeksikään tilapäisissä puitteissa esitetyistä toimenpiteistä, koska se koskee verohelpotuksia vaikeuksissa oleville yhtiöille. Tilapäisissä puitteissa ei kuitenkaan säädetä valtiontuesta verohelpotusten muodossa.

| (112) | Komissio katsoo sen vuoksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä edellytyksiä, joiden nojalla se voitaisiin julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden tulkinnan mukaan. |
| --- | --- |

(112)

Komissio katsoo sen vuoksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä edellytyksiä, joiden nojalla se voitaisiin julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden tulkinnan mukaan.

| (113) | Komissio toteaa kuitenkin, että rajallinen määrä tukea tietyille edunsaajille voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi tilapäisten puitteiden 4.2 kohdan nojalla, jos tuki täyttää komission tällä oikeusperustalla hyväksymän saksalaisen tukiohjelman kaikki edellytykset. Ollakseen oikeutettu tällaiseen tukeen edunsaajan on osoitettava erityisesti, että se ei 1 päivänä heinäkuuta 2008 ollut pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (suurten yritysten tapauksessa) tai tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 1 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (pk-yritysten tapauksessa) (44) ja että tuen bruttoavustusekvivalentti ei ole yli 500 000 euroa. Lisäksi on täytettävä muut tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdan ja saksalaisen tukiohjelman hyväksymisestä tehdyn päätöksen ehdot. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa kuitenkin, että rajallinen määrä tukea tietyille edunsaajille voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi tilapäisten puitteiden 4.2 kohdan nojalla, jos tuki täyttää komission tällä oikeusperustalla hyväksymän saksalaisen tukiohjelman kaikki edellytykset. Ollakseen oikeutettu tällaiseen tukeen edunsaajan on osoitettava erityisesti, että se ei 1 päivänä heinäkuuta 2008 ollut pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (suurten yritysten tapauksessa) tai tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) 1 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (pk-yritysten tapauksessa) (44) ja että tuen bruttoavustusekvivalentti ei ole yli 500 000 euroa. Lisäksi on täytettävä muut tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdan ja saksalaisen tukiohjelman hyväksymisestä tehdyn päätöksen ehdot.

6.2   Mahdollinen soveltuvuus sisämarkkinoille pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella
   (45)

| (114) | Koska KStG koskee veroetuja vaikeuksissa oleville yrityksille, komissio tutki sen soveltuvuutta pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Näiden suuntaviivojen nojalla vain vaikeuksissa olevat yritykset ovat oikeutettuja tukeen. Maksukyvytön tai ylivelkaantunut yhtiö voidaan katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, mutta pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa säädetään kuitenkin, että suurempaan yritysryhmittymään kuuluva tai sen ostama yritys ei tavallisesti ole oikeutettu pelastus- tai rakenneuudistustukeen. Yksi KStG:n 8 c §:n 1 a momentin vaatimuksista on muutos osakkeenomistuksessa. Tällaisen muutoksen jälkeen kohdeyhtiö saattaa kuulua konserniin. Siinä tapauksessa olisi tavallisesti konsernin tehtävä auttaa vaikeuksissa olevaa kohdeyhtiötä, joka ei siten olisi oikeutettu tukeen pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(114)

Koska KStG koskee veroetuja vaikeuksissa oleville yrityksille, komissio tutki sen soveltuvuutta pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. Näiden suuntaviivojen nojalla vain vaikeuksissa olevat yritykset ovat oikeutettuja tukeen. Maksukyvytön tai ylivelkaantunut yhtiö voidaan katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, mutta pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa säädetään kuitenkin, että suurempaan yritysryhmittymään kuuluva tai sen ostama yritys ei tavallisesti ole oikeutettu pelastus- tai rakenneuudistustukeen. Yksi KStG:n 8 c §:n 1 a momentin vaatimuksista on muutos osakkeenomistuksessa. Tällaisen muutoksen jälkeen kohdeyhtiö saattaa kuulua konserniin. Siinä tapauksessa olisi tavallisesti konsernin tehtävä auttaa vaikeuksissa olevaa kohdeyhtiötä, joka ei siten olisi oikeutettu tukeen pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla.

| (115) | Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla tukikelpoiset edunsaajat eivät saata täyttää muita näiden suuntaviivojen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla tukikelpoiset edunsaajat eivät saata täyttää muita näiden suuntaviivojen edellytyksiä.

| (116) | Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan nojalla pelastustukea voidaan myöntää vain lainoina tai lainatakauksina. Kyseessä olevaa veroetua ei siis voida katsoa pelastustueksi. |
| --- | --- |

(116)

Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan a alakohdan nojalla pelastustukea voidaan myöntää vain lainoina tai lainatakauksina. Kyseessä olevaa veroetua ei siis voida katsoa pelastustueksi.

| (117) | Rakenneuudistustuen tapauksessa pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään yhtiön elinkelpoisuuden palauttamista koskevan realistisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamista. Tuki on rajoitettava mahdollisimman pieneksi. Näissä puitteissa edunsaajan on maksettava osuutensa rakenneuudistuskustannuksista. Kohtuuttoman kilpailun vääristymisen välttämiseksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa säädetään vastasuoritteista. |
| --- | --- |

(117)

Rakenneuudistustuen tapauksessa pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään yhtiön elinkelpoisuuden palauttamista koskevan realistisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamista. Tuki on rajoitettava mahdollisimman pieneksi. Näissä puitteissa edunsaajan on maksettava osuutensa rakenneuudistuskustannuksista. Kohtuuttoman kilpailun vääristymisen välttämiseksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa säädetään vastasuoritteista.

| (118) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä kaikkia näitä edellytyksiä. Vaikka lain perusteluissa todetaan, että kohdeyhtiön on toimitettava saneeraussuunnitelma, jossa liiketoiminnan näkymät ovat myönteisiä, siinä ei todeta, että kyseinen suunnitelma täyttäisi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset, eikä sitä, että tuki on rajoitettu mahdollisimman pieneksi. Tuen määrä riippuu yhtiölle aiemmin koituneista tappioista. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei myöskään säädetä edunsaajan rahoitusosuudesta tai vastasuoritteista. |
| --- | --- |

(118)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä kaikkia näitä edellytyksiä. Vaikka lain perusteluissa todetaan, että kohdeyhtiön on toimitettava saneeraussuunnitelma, jossa liiketoiminnan näkymät ovat myönteisiä, siinä ei todeta, että kyseinen suunnitelma täyttäisi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset, eikä sitä, että tuki on rajoitettu mahdollisimman pieneksi. Tuen määrä riippuu yhtiölle aiemmin koituneista tappioista. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei myöskään säädetä edunsaajan rahoitusosuudesta tai vastasuoritteista.

| (119) | Lopuksi pelastus- ja rakenneuudistustuesta suurille yrityksille on ilmoitettava erikseen. Sitä ei voida myöntää ohjelman osana. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei tehdä eroa suurten yritysten ja pk-yritysten välillä. |
| --- | --- |

(119)

Lopuksi pelastus- ja rakenneuudistustuesta suurille yrityksille on ilmoitettava erikseen. Sitä ei voida myöntää ohjelman osana. KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa ei tehdä eroa suurten yritysten ja pk-yritysten välillä.

| (120) | Jopa pk-yritysten osalta, joille voidaan periaatteessa myöntää pelastus- ja rakenneuudistustukea ohjelman kautta, komissio toteaa, että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdassa esitetyt tällaisia ohjelmia koskevat erityiset edellytykset eivät täyty edellä 117 kohdassa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(120)

Jopa pk-yritysten osalta, joille voidaan periaatteessa myöntää pelastus- ja rakenneuudistustukea ohjelman kautta, komissio toteaa, että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdassa esitetyt tällaisia ohjelmia koskevat erityiset edellytykset eivät täyty edellä 117 kohdassa esitetyistä syistä.

| (121) | Komissio katsoo sen vuoksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei sovellu sisämarkkinoille rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(121)

Komissio katsoo sen vuoksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei sovellu sisämarkkinoille rakenneuudistustukena.

6.3   Mahdollinen soveltuvuus sisämarkkinoille alueellista tukea koskevien suuntaviivojen perusteella
   (46)

| (122) | KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia on tutkittava myös alueellista tukea koskevien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(122)

KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia on tutkittava myös alueellista tukea koskevien suuntaviivojen perusteella.

| (123) | Alueellisen tuen mahdollisten edunsaajien on sijaittava aluetukeen oikeutetulla Saksan alueella. KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia sovellettaessa niin ei välttämättä ole, koska säännöstä sovelletaan kaikkialla Saksassa sijaitseviin yhtiöihin. |
| --- | --- |

(123)

Alueellisen tuen mahdollisten edunsaajien on sijaittava aluetukeen oikeutetulla Saksan alueella. KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia sovellettaessa niin ei välttämättä ole, koska säännöstä sovelletaan kaikkialla Saksassa sijaitseviin yhtiöihin.

| (124) | Lisäksi alueellista tukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetut vaikeuksissa olevat yritykset (katso suuntaviivojen 9 kohta). Siksi myöskään tukikelpoisilla alueilla sijaitsevien yritysten tukea ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi alueellista tukea koskevien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(124)

Lisäksi alueellista tukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetut vaikeuksissa olevat yritykset (katso suuntaviivojen 9 kohta). Siksi myöskään tukikelpoisilla alueilla sijaitsevien yritysten tukea ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi alueellista tukea koskevien suuntaviivojen perusteella.

| (125) | Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille alueellisena tukena. |
| --- | --- |

(125)

Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide ei sovellu sisämarkkinoille alueellisena tukena.

6.4   Mahdollinen soveltuvuus sisämarkkinoille ympäristötukea koskevien suuntaviivojen perusteella
   (47)

| (126) | Lopuksi KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia on tutkittava myös ympäristötukea koskevien suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(126)

Lopuksi KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia on tutkittava myös ympäristötukea koskevien suuntaviivojen perusteella.

| (127) | Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen pääasiallisena tavoitteena on varmistaa, että valtiontukitoimenpiteet johtavaa korkeatasoisempaan ympäristönsuojeluun kuin ilman tukea ja varmistaa, että tuen myönteiset vaikutukset ylittävät sen kielteiset vaikutukset kilpailun vääristymisen muodossa SEUT-sopimuksen 191 artiklassa vahvistettu saastuttaja maksaa -periaate huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(127)

Ympäristötukea koskevien suuntaviivojen pääasiallisena tavoitteena on varmistaa, että valtiontukitoimenpiteet johtavaa korkeatasoisempaan ympäristönsuojeluun kuin ilman tukea ja varmistaa, että tuen myönteiset vaikutukset ylittävät sen kielteiset vaikutukset kilpailun vääristymisen muodossa SEUT-sopimuksen 191 artiklassa vahvistettu saastuttaja maksaa -periaate huomioon ottaen.

| (128) | KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä tätä tavoitetta. Lain perusteluissa ei viitata mihinkään ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuun tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(128)

KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei täytä tätä tavoitetta. Lain perusteluissa ei viitata mihinkään ympäristötukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuun tavoitteeseen.

| (129) | Kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on uhattuna, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi muiden julkisen politiikan tavoitteiden edistämiseksi ennen kuin sen elinkelpoisuus on taattu. Koska kaikki KStG:n 8 c §:n 1 a momentin mahdolliset edunsaajat ovat pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä, komissio katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei sovellu sisämarkkinoille ympäristötukena. |
| --- | --- |

(129)

Kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa todetaan, koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on uhattuna, sitä ei voida katsoa asianmukaiseksi välineeksi muiden julkisen politiikan tavoitteiden edistämiseksi ennen kuin sen elinkelpoisuus on taattu. Koska kaikki KStG:n 8 c §:n 1 a momentin mahdolliset edunsaajat ovat pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä, komissio katsoo, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei sovellu sisämarkkinoille ympäristötukena.

6.5   Mahdollinen soveltuvuus sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan perusteella

| (130) | Komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sekä tilapäisten puitteiden että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamisalaan. Nämä molemmat asiakirjat sitovat komissiota 109 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä, kun se arvioi toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(130)

Komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sekä tilapäisten puitteiden että pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamisalaan. Nämä molemmat asiakirjat sitovat komissiota 109 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä, kun se arvioi toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja c alakohdan nojalla.

| (131) | Jos komissiolle kuitenkin esitetään vakuuttavia perusteita sen tekemiseksi, se voi käyttää harkintavaltaansa uudelleen edellyttäen, että se toimii SEUT-sopimuksessa ja lain yleisissä periaatteissa asetettujen rajojen puitteissa, erityisesti yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen mukaisesti sellaisena kuin sitä tulkitaan tuomioistuimen oikeuskäytännössä (48). Tässä yhteydessä komissio voi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti julistaa valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuen tarkoituksena on korjata vakava häiriö jäsenvaltion taloudessa (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta) tai jos sillä edistetään yhteistä etua koskevaa tavoitetta (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) (49) ja jos se on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (50) eikä vaikuta haitallisesti kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(131)

Jos komissiolle kuitenkin esitetään vakuuttavia perusteita sen tekemiseksi, se voi käyttää harkintavaltaansa uudelleen edellyttäen, että se toimii SEUT-sopimuksessa ja lain yleisissä periaatteissa asetettujen rajojen puitteissa, erityisesti yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen mukaisesti sellaisena kuin sitä tulkitaan tuomioistuimen oikeuskäytännössä (48). Tässä yhteydessä komissio voi tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti julistaa valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuen tarkoituksena on korjata vakava häiriö jäsenvaltion taloudessa (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta) tai jos sillä edistetään yhteistä etua koskevaa tavoitetta (SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta) (49) ja jos se on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (50) eikä vaikuta haitallisesti kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (132) | Tässä tapauksessa Saksa ei ole esittänyt perusteluja, joiden mukaan tuki soveltuisi sisämarkkinoille suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(132)

Tässä tapauksessa Saksa ei ole esittänyt perusteluja, joiden mukaan tuki soveltuisi sisämarkkinoille suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan nojalla.

| (133) | Komissio toteaa, että tukitoimenpide on suunniteltu siten, että tuen määrä riippuu tappioista, joita edunsaaja on aiemmin kirjannut. Yrityksen saaman tuen määrällä ei siten ole yhteyttä tukiohjelman edistämään tavoitteeseen eli saneerauksen esteiden poistamiseen ja vaikeuksissa olevien yritysten tukemiseen talous- ja rahoituskriisin aikana. Komissio katsoo sen vuoksi, että tukiohjelma ei rajoitu siihen, mitä sen tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan. Siksi sillä vääristetään kilpailua sisämarkkinoilla yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(133)

Komissio toteaa, että tukitoimenpide on suunniteltu siten, että tuen määrä riippuu tappioista, joita edunsaaja on aiemmin kirjannut. Yrityksen saaman tuen määrällä ei siten ole yhteyttä tukiohjelman edistämään tavoitteeseen eli saneerauksen esteiden poistamiseen ja vaikeuksissa olevien yritysten tukemiseen talous- ja rahoituskriisin aikana. Komissio katsoo sen vuoksi, että tukiohjelma ei rajoitu siihen, mitä sen tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan. Siksi sillä vääristetään kilpailua sisämarkkinoilla yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (134) | Komissio päättelee, että toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(134)

Komissio päättelee, että toimenpidettä ei voida julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b tai c alakohdan nojalla.

7.   TAKAISINPERINTÄ

| (135) | Koska tukiohjelmasta ei ole ilmoitettu, se on sääntöjenvastaista tukea. |
| --- | --- |

(135)

Koska tukiohjelmasta ei ole ilmoitettu, se on sääntöjenvastaista tukea.

| (136) | Komission vakiintuneen päätöksentekokäytännön mukaisesti kaikki sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet, jotka eivät sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan nojalla, on perittävä takaisin tuensaajilta. Tämä käytäntö on vahvistettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa (51), jossa todetaan seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. |
| --- | --- |

(136)

Komission vakiintuneen päätöksentekokäytännön mukaisesti kaikki sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet, jotka eivät sovellu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan nojalla, on perittävä takaisin tuensaajilta. Tämä käytäntö on vahvistettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa (51), jossa todetaan seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.

| (137) | Koska kyseessä oleva toimenpide on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea, se on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka markkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperiminen on siksi toteutettava siitä päivästä alkaen, jona etua alkoi kertyä edunsaajalle, eli kun tuki asetettiin edunsaajan käyttöön, ja siitä on maksettava korkoa, kunnes tuki on peritty kokonaan takaisin. |
| --- | --- |

(137)

Koska kyseessä oleva toimenpide on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta tukea, se on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa tilanne, joka markkinoilla vallitsi ennen tuen myöntämistä. Takaisinperiminen on siksi toteutettava siitä päivästä alkaen, jona etua alkoi kertyä edunsaajalle, eli kun tuki asetettiin edunsaajan käyttöön, ja siitä on maksettava korkoa, kunnes tuki on peritty kokonaan takaisin.

| (138) | Komissio katsoo, että vuosittainen yhtiöveron maksupäivä on katsottava asiaankuuluvaksi päiväksi sen päivän määrittämiseksi, jolloin tuki annettiin edunsaajan käyttöön. |
| --- | --- |

(138)

Komissio katsoo, että vuosittainen yhtiöveron maksupäivä on katsottava asiaankuuluvaksi päiväksi sen päivän määrittämiseksi, jolloin tuki annettiin edunsaajan käyttöön.

| (139) | Saksan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet periäkseen tuen takaisin edunsaajilta. Selvittääkseen niiden tapausten määrän, joissa takaisinperiminen on toteutettava, Saksan on laadittava luettelo yrityksistä, jotka ovat hyötyneet toimenpiteestä 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että Saksa lopetti toimenpiteen soveltamisen 30 päivänä huhtikuuta 2010. Saksan liittovaltion valtiovarainministeriö määräsi verojen keräämisestä vastaavat veroviranomaiset lopettamaan saneerauslausekkeen soveltamisen, kunnes komissio on tehnyt lopullisen päätöksen asiassa (52). |
| --- | --- |

(139)

Saksan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet periäkseen tuen takaisin edunsaajilta. Selvittääkseen niiden tapausten määrän, joissa takaisinperiminen on toteutettava, Saksan on laadittava luettelo yrityksistä, jotka ovat hyötyneet toimenpiteestä 1 päivästä tammikuuta 2008 alkaen. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että Saksa lopetti toimenpiteen soveltamisen 30 päivänä huhtikuuta 2010. Saksan liittovaltion valtiovarainministeriö määräsi verojen keräämisestä vastaavat veroviranomaiset lopettamaan saneerauslausekkeen soveltamisen, kunnes komissio on tehnyt lopullisen päätöksen asiassa (52).

| (140) | Takaisinperittävä valtiontuki on laskettava kyseessä olevien yritysten eli KStG:n 8 c §:n 1 a momentin edunsaajien veroilmoitusten perusteella. Tuen määrä lasketaan sen veron, joka olisi pitänyt maksaa ilman KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamista, ja sen veron, joka todellisuudessa maksettiin KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamisen jälkeen, erotuksena. |
| --- | --- |

(140)

Takaisinperittävä valtiontuki on laskettava kyseessä olevien yritysten eli KStG:n 8 c §:n 1 a momentin edunsaajien veroilmoitusten perusteella. Tuen määrä lasketaan sen veron, joka olisi pitänyt maksaa ilman KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamista, ja sen veron, joka todellisuudessa maksettiin KStG:n 8 c §:n 1 a momentin soveltamisen jälkeen, erotuksena.

| (141) | Tämä ei vaikuta siihen, että tuki voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, kuten sitä tulkitaan tilapäisissä puitteissa, ja komission hyväksymän saksalaisen tukiohjelman perusteella, jos myönnetyn tuen kokonaismäärä ei ylitä 500 000 euron bruttoavustusekvivalenttia ja jos kaikki muut tilapäisten yhteisön puitteiden 4.2.2 kohdan ja saksalaisen tukiohjelman hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen ehdot täyttyvät, erityisesti se ehto, että yritys ei ollut vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008. Jos kokonaismäärä on yli 500 000 euroa, ylimenevä osa on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(141)

Tämä ei vaikuta siihen, että tuki voidaan julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, kuten sitä tulkitaan tilapäisissä puitteissa, ja komission hyväksymän saksalaisen tukiohjelman perusteella, jos myönnetyn tuen kokonaismäärä ei ylitä 500 000 euron bruttoavustusekvivalenttia ja jos kaikki muut tilapäisten yhteisön puitteiden 4.2.2 kohdan ja saksalaisen tukiohjelman hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen ehdot täyttyvät, erityisesti se ehto, että yritys ei ollut vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008. Jos kokonaismäärä on yli 500 000 euroa, ylimenevä osa on perittävä takaisin.

| (142) | Komissio kiinnittää Saksan huomion siihen, että tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen (53), yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (54) soveltamisalaan kuuluvan ohjelman eikä minkään alueellista tukea koskevien suuntaviivojen tai tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien suuntaviivojen perusteella hyväksytyn tukiohjelman nojalla (55), koska valtiontuen myöntäminen vaikeuksissa oleville yrityksille jää kaikkien niiden soveltamisalan ulkopuolelle (56). Kaikkien muiden hyväksyttyjen tukiohjelmien osalta Saksan on tarkastettava, jätetäänkö tukiohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä vaikeuksissa olevat yritykset sen soveltamisalan ulkopuolelle. Jos ei jätetä, tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi näiden ohjelmien nojalla edellyttäen, että Saksa osoittaa, että kaikki kyseisten ohjelmien edellytykset täytettiin tuen myöntämisajankohtana. |
| --- | --- |

(142)

Komissio kiinnittää Saksan huomion siihen, että tukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi vähämerkityksistä tukea koskevien sääntöjen (53), yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (54) soveltamisalaan kuuluvan ohjelman eikä minkään alueellista tukea koskevien suuntaviivojen tai tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien suuntaviivojen perusteella hyväksytyn tukiohjelman nojalla (55), koska valtiontuen myöntäminen vaikeuksissa oleville yrityksille jää kaikkien niiden soveltamisalan ulkopuolelle (56). Kaikkien muiden hyväksyttyjen tukiohjelmien osalta Saksan on tarkastettava, jätetäänkö tukiohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä vaikeuksissa olevat yritykset sen soveltamisalan ulkopuolelle. Jos ei jätetä, tuki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi näiden ohjelmien nojalla edellyttäen, että Saksa osoittaa, että kaikki kyseisten ohjelmien edellytykset täytettiin tuen myöntämisajankohtana.

8.   PÄÄTELMÄT

| (143) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että tappiontasausjärjestelmä (KStG:n 8 c §:n 1 a momentti, saneerauslauseke) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että se on pantu sääntöjenvastaisesti täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Ohjelma ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(143)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että tappiontasausjärjestelmä (KStG:n 8 c §:n 1 a momentti, saneerauslauseke) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että se on pantu sääntöjenvastaisesti täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Ohjelma ei sovellu sisämarkkinoille.

| (144) | Komissio katsoo, että Saksan on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tuen perimiseksi takaisin saneerauslausekkeesta hyötyneiltä yrityksiltä, |
| --- | --- |

(144)

Komissio katsoo, että Saksan on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tuen perimiseksi takaisin saneerauslausekkeesta hyötyneiltä yrityksiltä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhtiöverosta annetun lain (Körperschaftssteuergesetz) 8 c §:n 1 a momentin nojalla hyväksytty valtiontukiohjelma, jonka Saksa on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla myönnetyt yksittäiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden tulkinnan mukaan edellyttäen, että tuen määrä ei ole yli 500 000 euroa, tuensaaja ei ollut vaikeuksissa oleva yritys 1 päivänä heinäkuuta 2008 ja kaikki muut tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät.

3 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla myönnetyt yksittäiset tuet, jotka täyttivät myöntämisajankohtanaan sellaisen tukiohjelman edellytykset, jonka komissio on hyväksynyt muun oikeusperustan kuin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen, alueellista tukea koskevien suuntaviivojen tai tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien suuntaviivojen nojalla ja jonka ulkopuolelle ei jätetä vaikeuksissa olevia yrityksiä, soveltuvat sisämarkkinoille kyseisenlaiseen tukeen sovellettavaan tuen enimmäismäärään asti.

4 artikla

1)   Saksan on poistettava 1 artiklassa tarkoitettu tukiohjelma.

2)   Saksan on perittävä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla myönnetyt sisämarkkinoille soveltumattomat tuet takaisin tuensaajilta.

3)   Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

4)   Korolle lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2005 (57) V luvun mukaisesti.

5)   Saksan on lopetettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman mukaisten maksamatta olevien tukien maksaminen tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.

5 artikla

1)   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla myönnetyt tuet on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2)   Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1)   Saksan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo edunsaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla ja kunkin niistä ohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä, |
| --- | --- |

a)

luettelo edunsaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla ja kunkin niistä ohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä,

| b) | kultakin edunsaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korot), |
| --- | --- |

b)

kultakin edunsaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (pääoma ja korot),

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen panemiseksi täytäntöön, |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen panemiseksi täytäntöön,

| d) | todistusasiakirjat siitä, että edunsaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

todistusasiakirjat siitä, että edunsaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2)   Saksan on tiedotettava komissiolla tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden edistymistä siihen asti, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun ohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperiminen on saatu loppuun. Komission pyynnöstä Saksan on välittömästi toimitettava tietoja toimenpiteistä, joita on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen panemiseksi täytäntöön. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja edunsaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Asiasisällöltään kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta pysyivät samanlaisina. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 90, 8.4.2010, s. 8.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Bundestagsdrucksache 16/4841, s. 74.

4

(5)  Bundestagsdrucksache 16/4841, s. 76, jossa viitataan 27 päivänä maaliskuuta 2003 päivättyyn liittovaltion valtiovarainministeriön kirjeeseen; BStBl I, s. 240.

5

(6)  Gesetz zur verbesserten steuerlichen Berücksichtigung von Vorsorgeaufwendungen (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung), 16.6.2009, BGBl. I nro. 43, s. 1959.

6

(7)  Saneeraus on toimenpide maksukyvyttömyyden tai ylivelkaantumisen välttämiseksi tai ratkaisemiseksi. Siihen hyväksyminen rajoitetaan siksi yrityksiin, jotka ovat maksukyvyttömiä tai ylivelkaantuneita tai joita uhkaa maksukyvyttömyys tai ylivelkaantuminen omistusosuuden hankinnan ajankohtana.

7

(8)  Käsitteet ”maksukyvyttömyys”, ”uhkaava maksukyvyttömyys” ja ”ylivelkaantuminen” määritellään Saksan maksukyvyttömyyttä koskevassa lainsäädännössä (Insolvenzordnung, jäljempänä ’InsO’): Maksukyvyttömyys (InsO:n 17 §): velallinen katsotaan kyvyttömäksi maksuvelvoitteiden täyttämiseen. Pääsääntöisesti velallinen katsotaan maksukyvyttömäksi, jos hän on lopettanut maksut. Uhkaava maksukyvyttömyys (InsO:n 18 §): velallista uhkaa maksukyvyttömyys, jos hän ei todennäköisesti pysty täyttämään olemassa olevia maksuvelvoitteita määräaikaan mennessä. Ylivelkaantuminen (InsO:n 19 §): velallinen on ylivelkaantunut, jos velallisen varat eivät enää kata olemassa olevia velvoitteita, jollei yrityksen toiminnan jatkuminen ole erittäin todennäköistä olosuhteiden vuoksi.

8

(9)  Gesetz zur Beschleunigung des Wirtschaftswachstums (Wachstumsbeschleunigungsgesetz), 22.12.2009 (BGBl I, s. 3950), 2 §:n 3 momentin b alamomentti.

9

(10)  Tappiot ryhmän alatasolla, katso KStG:n 15 §:n 1 momentti.

10

(11)  Komission tiedonanto – Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1).

11

(12)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

12

(13)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

13

(14)  Ks. alaviite 2.

14

(15)  Liittovaltion valtiovarainministeriön 30 päivänä huhtikuuta osavaltioiden (veron keräämisestä vastuussa oleville) veroviranomaisille osoitettu kirje: http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html

15

(16)  Saksa lainaa seuraavia Euroopan unionin tuomioistuimen tuomioita: asia C-276/02, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.2004, Kok. 2004, s. I-8091, 15 ja 26 kohta, ja asia C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), tuomio 29.6.1999, Kok 1999, s. I-3913, 22 ja 25 kohta.

16

(17)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3), 13 ja 14 kohta.

17

(18)  Asia C-256/97, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), tuomio 29.6.1999, Kok. 1999, s. I-3913, 26–28 kohta.

18

(19)  Asia T-152/99, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA), tuomio 11.7.2002, Kok. 2002, s. II-3049, 157 kohta.

19

(20)  Yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 ASBL v. komissio, tuomio 22.6.2006, Kok. 2006, s. I-5479, 86–87 kohta.

20

(21)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008, Kok. 2008, s. II-3643, 84–85 kohta; asia C-334/99, Saksa v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok. 2003, s. I-1139, 133–134 kohta.

21

(22)  Ks. alaviite 16.

22

(23)  Ks. alaviite 16.

23

(24)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline, tuomio 8.11.2001, Kok. 2001, s. I-8365, 41 kohta; asia C-308/01, GIL Insurance ynnä muut, tuomio 29.4.2004, Kok. 2004, s. I-4777, 68 kohta; asia C-172/03, Heiser, tuomio 3.3.2005, Kok. 2005, s. I-1627, 40 kohta; katso myös komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen.

24

(25)  Asia C 2/09, MoRaKG, pääomasijoitusten ehdot (EUVL L 6, 9.1.2010, s. 32).

25

(26)  Ks. alaviite 18.

26

(27)  Ks. alaviite 19.

27

(28)  Asia T-55/99, CETM, Kok. 2000, s. II-3207, 53 kohta.

28

(29)  Katso Bundestagdrucksache 16/4841, s. 75 ja sitä seuraavat sivut.

29

(30)  Asia C-200/97,16.7.1998 annettu ratkaisuehdotus, 26–32 kohta.

30

(31)  Asia 173/73, Italia v. komissio, tuomio 2.7.1974, Kok. 1974, s. 709, 33 kohta; asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok. 1999, s. I-3671, 33 kohta; Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, mainittu alaviitteessä 24, 42 kohta; GIL Insurance, mainittu alaviitteessä 24, 72 kohta; Heiser, mainittu alaviitteessä 24, 43 kohta; asia C-148/04, Unicredito Italiano, tuomio 15.12.2005, Kok. 2005, s. I-11137, 51 kohta; asia C-88/03, Portugali v. komissio, tuomio 6.9.2006, Kok. 2006, s. I-7115, 52 kohta.

31

(32)  Portugali v. komissio, mainittu alaviitteessä 31, 81 kohta.

32

(33)  Bundestagdrucksache 16/4841, s. 30 ja sitä seuraavat sivut.

33

(34)  Bundestagdrucksache. 16/13429, s. 50, ja Bundestagdrucksache 16/12674, s. 10.

34

(35)  Portugali v. komissio, mainittu alaviitteessä 31, 82 kohta, jossa viitataan yhteenkuuluvuuteen ja aluekehitykseen ulkoisina tavoitteina.

35

(36)  Asia C 57/02, verovapautus vaikeuksissa olevan yrityksen ostamisesta (EUVL L 108, 16.4.2004, s. 38).

36

(37)  Asia N 553/04, vaikeuksissa olevien yritysten ostamiseen liittyvä verovapautus (EUVL C 242, 1.10.2005, s. 5).

37

(38)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisistasäännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5.

39

(40)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993, Kok. 1993, s. I-2097, 20 kohta; yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH v. komissio, tuomio 15.12.1999, Kok. 1999, s. II-3663, 140 kohta; asia C-372/97, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok. 2004, s. I-3679, 81 kohta.

40

(41)  Asia C-142/87, Belgia v. komissio, tuomio 21.3.1990, Kok. 1990, s. I-959, 56 kohta, ja asia C-39/94 Syndicat français de l’Express international (SFEI) ja muut v. La Poste ja muut, tuomio 11.7.1996, Kok. 1996, s. I-3547, 36 kohta.

41

(42)  Asia C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. komissio, tuomio 24.3.1993, Kok. 1993, s. I-1125, 36 kohta; asia C-311/94, IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, tuomio 15.10.1996, Kok. 1996, s. I-5023, 43 kohta; ja asia C-351/98, Espanja v. komissio, tuomio 26.9.2002, Kok. 2002, s. I-8031, 53 kohta.

42

(43)  Komission tiedonanto – Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1). Tämä tiedonanto on korvattu 1 päivänä tammikuuta 2011 uudella versiolla (EUVL C 6, 11.1.2011, s. 5). Uuden version 5 luvun mukaan uutta versiota kuitenkin sovelletaan laittomaan tukeen vain 1 päivän tammikuuta 2011 jälkeen myönnetyn tuen osalta. Koska Saksa on keskeyttänyt toimenpiteen soveltamisen, tukea ei ole myönnetty kyseisen päivämäärän jälkeen.

43

(44)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

44

(45)  Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetut yhteisön suuntaviivat (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

45

(46)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

46

(47)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

47

(48)  Katso erityisesti asia C-313/90, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) v. komissio, tuomio 24.3.1999, Kok. 1993, s. I-1125.

48

(49)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, tuomio 14.1.2009, Kok. 2009, s. II-1; erityisesti 65, 66, 74, 75 kohta.

49

(50)  Asia T-187/99, Agrana Zucker und Stärke v. komissio, tuomio 7.6.2001, Kok. 2001, s. II-1587, 74 kohta; asia T-126/99, Graphischer Maschinenbau v. komissio, tuomio 14.5.2002, Kok. 2002, s. II-2427, 41–43 kohta; asia C-390/06, Nuova Agricast Srl v. Ministero della Attività Produttive, tuomio 15.4.2008, Kok. 2008, s. I-2577, 68–69 kohta.

50

(51)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

51

(52)  Katso alaviite 15.

52

(53)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006, perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

53

(54)  Ks. alaviite 44.

54

(55)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1).

55

(56)  Katso yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 6 kohdan c alakohta; alueellista tukea koskevien suuntaviivojen 9 kohta; tutkimusta, kehitystä ja innovaatiota koskevien suuntaviivojen 2.1 luvun loppu.

56

(57)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

57

---

| 10.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 235/42

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2011,

valtiontuesta asiassa C 24/09 (ex N 446/08) – Valtiontuki energiaintensiivisille yrityksille, ekosähköä koskeva laki, Itävalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1363)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/528/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen (1) mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Itävalta ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2008 ennakkoilmoituksella aikomuksestaan muuttaa ekosähköä koskevaa voimassa olevaa lakia (österreichische Ökostromgesetz, jäljempänä ’ÖSG’), jonka komissio oli vuonna 2006 hyväksynyt silloisessa muodossaan sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi (2). Itävalta ilmoitti 4 päivänä syyskuuta 2008 ÖSG:n uudesta versiosta, jota tämä komission päätös koskee. |
| --- | --- |

(1)

Itävalta ilmoitti 27 päivänä kesäkuuta 2008 ennakkoilmoituksella aikomuksestaan muuttaa ekosähköä koskevaa voimassa olevaa lakia (österreichische Ökostromgesetz, jäljempänä ’ÖSG’), jonka komissio oli vuonna 2006 hyväksynyt silloisessa muodossaan sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi (2). Itävalta ilmoitti 4 päivänä syyskuuta 2008 ÖSG:n uudesta versiosta, jota tämä komission päätös koskee.

| (2) | Komissio pyysi lisätietoja 28 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Muistutuskirjeen jälkeen Itävalta toimitti lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Itävallan edustajien kanssa 11 päivänä helmikuuta 2009 pidetyn tapaamisen jälkeen komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Itävalta toimitti 17 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, ja Itävalta toimitti niitä 9 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi lisätietoja 28 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Muistutuskirjeen jälkeen Itävalta toimitti lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Itävallan edustajien kanssa 11 päivänä helmikuuta 2009 pidetyn tapaamisen jälkeen komissio pyysi 19 päivänä helmikuuta päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Itävalta toimitti 17 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 8 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, ja Itävalta toimitti niitä 9 ja 19 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissioon saapui 9 päivänä heinäkuuta 2008 Itävallan työkamarin (Bundesarbeitskammer) ÖSG:tä koskeva kantelu, joka koski erästä energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvaa ÖSG:hen sisältyvää toimenpidettä. |
| --- | --- |

(3)

Komissioon saapui 9 päivänä heinäkuuta 2008 Itävallan työkamarin (Bundesarbeitskammer) ÖSG:tä koskeva kantelu, joka koski erästä energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvaa ÖSG:hen sisältyvää toimenpidettä.

| (4) | Komissio teki 22 päivänä heinäkuuta 2009 sekamuotoisen päätöksen, jolla hyväksyttiin ekosähkön tuottajiin kohdistuvat toimenpiteet, sillä komissio ilmoitti näiden toimenpiteiden olevan yhteensopivia valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (3), jäljempänä ’ympäristönsuojelutuen suuntaviivat’, kanssa mutta päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn ÖSG:hen sisältyvän, energiaintensiivisiä yrityksiä koskevan vapautusmekanismin arvioimiseksi (4). |
| --- | --- |

(4)

Komissio teki 22 päivänä heinäkuuta 2009 sekamuotoisen päätöksen, jolla hyväksyttiin ekosähkön tuottajiin kohdistuvat toimenpiteet, sillä komissio ilmoitti näiden toimenpiteiden olevan yhteensopivia valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (3), jäljempänä ’ympäristönsuojelutuen suuntaviivat’, kanssa mutta päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn ÖSG:hen sisältyvän, energiaintensiivisiä yrityksiä koskevan vapautusmekanismin arvioimiseksi (4).

| (5) | Komissio ilmoitti Itävallalle tästä päätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ja kehotti Itävaltaa toimittamaan kaikki toimenpiteen arvioimiseksi tarpeelliset tiedot. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti Itävallalle tästä päätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä ja kehotti Itävaltaa toimittamaan kaikki toimenpiteen arvioimiseksi tarpeelliset tiedot.

| (6) | Komissio julkaisi päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5) ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio julkaisi päätöksensä Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5) ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (7) | Itävalta pyysi 19 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä määräajan pidentämistä, ja komissio myönsi pidennyksen 9 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Itävalta toimitti huomautuksensa 8 päivänä lokakuuta 2009. |
| --- | --- |

(7)

Itävalta pyysi 19 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä määräajan pidentämistä, ja komissio myönsi pidennyksen 9 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Itävalta toimitti huomautuksensa 8 päivänä lokakuuta 2009.

| (8) | Tällä välin Itävallan työkamari esitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvasta toimenpiteestä. Se toimitettiin Itävallalle, ja sitä kehotettiin esittämään huomautuksensa. Itävalta esitti huomautuksensa 23 päivänä joulukuuta 2009 ja toimitti 23 päivänä huhtikuuta 2010 lisätietoja. |
| --- | --- |

(8)

Tällä välin Itävallan työkamari esitti 7 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvasta toimenpiteestä. Se toimitettiin Itävallalle, ja sitä kehotettiin esittämään huomautuksensa. Itävalta esitti huomautuksensa 23 päivänä joulukuuta 2009 ja toimitti 23 päivänä huhtikuuta 2010 lisätietoja.

| (9) | Komissio pyysi 21 päivänä kesäkuuta 2010 ja 19 päivänä heinäkuuta 2010 lisätietoja Itävallalta, ja ne toimitettiin sille 13 päivänä syyskuuta 2010. Itävallan toivomuksesta 9 päivänä heinäkuuta 2010 järjestettiin tapaaminen komission ja Itävallan edustajien välillä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 21 päivänä kesäkuuta 2010 ja 19 päivänä heinäkuuta 2010 lisätietoja Itävallalta, ja ne toimitettiin sille 13 päivänä syyskuuta 2010. Itävallan toivomuksesta 9 päivänä heinäkuuta 2010 järjestettiin tapaaminen komission ja Itävallan edustajien välillä.

| (10) | Itävalta korosti 24 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ÖSG:n merkitystä Itävallan kannalta ja pyysi asiaa koskevaa päätöstä joulukuun 2010 alkuun mennessä. Komissio vastasi kirjeeseen 7 päivänä joulukuuta 2010. Itävallan edustajien kanssa järjestettiin toinen tapaaminen 9 päivänä joulukuuta 2010. |
| --- | --- |

(10)

Itävalta korosti 24 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ÖSG:n merkitystä Itävallan kannalta ja pyysi asiaa koskevaa päätöstä joulukuun 2010 alkuun mennessä. Komissio vastasi kirjeeseen 7 päivänä joulukuuta 2010. Itävallan edustajien kanssa järjestettiin toinen tapaaminen 9 päivänä joulukuuta 2010.

| (11) | Itävalta peruutti 30 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä menettelyn aikana toimenpiteen puolesta esittämänsä perustelut ja pyysi komissiota hyväksymään energiaintensiivisten yritysten vapautusmekanismin. Komissio vastasi tähän kirjeeseen 25 päivänä tammikuuta 2011. |
| --- | --- |

(11)

Itävalta peruutti 30 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä menettelyn aikana toimenpiteen puolesta esittämänsä perustelut ja pyysi komissiota hyväksymään energiaintensiivisten yritysten vapautusmekanismin. Komissio vastasi tähän kirjeeseen 25 päivänä tammikuuta 2011.

2.   TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (12) | Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemällään päätöksellä ÖSG:n muutetun version muilta osin, paitsi lain 22c §:n, joka koskee energiaintensiivisille yrityksille tarkoitettua vapautusmekanismia. Tästä syystä tässä kuvauksessa käsitellään vain tätä mekanismia. |
| --- | --- |

(12)

Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemällään päätöksellä ÖSG:n muutetun version muilta osin, paitsi lain 22c §:n, joka koskee energiaintensiivisille yrityksille tarkoitettua vapautusmekanismia. Tästä syystä tässä kuvauksessa käsitellään vain tätä mekanismia.

2.1   Energiaintensiivisiä yrityksiä koskevan vapautusmekanismin kuvaus

| (13) | ÖSG:n 3 osan mukaan Itävalta antaa yhdelle tai useammalle yritykselle toimiluvan hoitaa ekosähkön selvityskeskuksen tehtävää. Toimiluvan haltija on vastuussa erityisesti ekosähkön ostamisesta tuottajilta kiinteään hintaan ja tämän ekosähkön myymisestä sähköyhtiöille kiinteään hintaan. Sähköyhtiöillä on velvollisuus ostaa tietty prosenttiosuus kokonaistarjonnastaan ekosähkön selvityskeskukselta. Prosenttiosuus vastaa ekosähkön keskimääräistä osuutta Itävallan koko sähköntuotannosta. |
| --- | --- |

(13)

ÖSG:n 3 osan mukaan Itävalta antaa yhdelle tai useammalle yritykselle toimiluvan hoitaa ekosähkön selvityskeskuksen tehtävää. Toimiluvan haltija on vastuussa erityisesti ekosähkön ostamisesta tuottajilta kiinteään hintaan ja tämän ekosähkön myymisestä sähköyhtiöille kiinteään hintaan. Sähköyhtiöillä on velvollisuus ostaa tietty prosenttiosuus kokonaistarjonnastaan ekosähkön selvityskeskukselta. Prosenttiosuus vastaa ekosähkön keskimääräistä osuutta Itävallan koko sähköntuotannosta.

| (14) | Tällä hetkellä Itävalta on myöntänyt koko maan kattavan ekosähkön selvityskeskuksen toimiluvan vain Abwicklungsstelle für Ökostrom AG:lle, jäljempänä ’OeMAG’. OeMAG on yksityisoikeudellinen osakeyhtiö, jonka tilintarkastuksen suorittaa kauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja. Itävallan talous- ja työministeriö ja maan energia-alan sääntelyviranomainen E-Control GmbH valvovat OeMAGin toimintaa. Itävallan viranomaiset hyväksyvät etukäteen lailla tai asetuksella energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvan toimenpiteen täytäntöönpanon tärkeimmät osatekijät (kuten sähkönjakelun järjestelyt sähkönmyyjille, myyjien maksama hinta ja loppukäyttäjien maksuosuus). Järjestelyyn osallistuvien yritysten välisiä kiistoja ei ratkaista hallinnollisella menettelyllä vaan tavallisessa tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(14)

Tällä hetkellä Itävalta on myöntänyt koko maan kattavan ekosähkön selvityskeskuksen toimiluvan vain Abwicklungsstelle für Ökostrom AG:lle, jäljempänä ’OeMAG’. OeMAG on yksityisoikeudellinen osakeyhtiö, jonka tilintarkastuksen suorittaa kauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja. Itävallan talous- ja työministeriö ja maan energia-alan sääntelyviranomainen E-Control GmbH valvovat OeMAGin toimintaa. Itävallan viranomaiset hyväksyvät etukäteen lailla tai asetuksella energiaintensiivisiin yrityksiin kohdistuvan toimenpiteen täytäntöönpanon tärkeimmät osatekijät (kuten sähkönjakelun järjestelyt sähkönmyyjille, myyjien maksama hinta ja loppukäyttäjien maksuosuus). Järjestelyyn osallistuvien yritysten välisiä kiistoja ei ratkaista hallinnollisella menettelyllä vaan tavallisessa tuomioistuimessa.

| (15) | OeMAG on siirtoverkonhaltijoina toimivien yhtiöiden, pankkien ja teollisuusyritysten omistama osakeyhtiö. Verbund-APG omistaa OeMAGin osakkeista 24,4 prosenttia ja VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG ja Smart Technologies kukin 12,6 prosenttia. Verbund-APG on Verbund AG:n (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) kokonaan omistama tytäryhtiö; Verbund AG:n osakkeista 51 prosenttia omistaa Itävallan tasavalta. VKW Netz AG kuuluu Illwerke AG:lle, joka puolestaan on 95,5-prosenttisesti Vorarlbergin osavaltion omistuksessa. TIWAG-Netz AG on TIWAG AG:n omistuksessa, jonka Tirolin osavaltio omistaa kokonaan. CISMO GmbH:n omistaa Oesterreichische Kontrollbank AG sekä siirtoverkonhaltijat ja sähkö- ja kaasuyritykset. Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) puolestaan on itävaltalaisten pankkien omistama, Investkredit Bank AG pääasiassa Volksbank-pankkien omistuksessa ja Smart Technologies Siemensin omistuksessa. Näin ollen OeMAGin osakkeista 49,6 prosenttia on julkisessa määräysvallassa olevien osakkeenomistajien hallussa ja 50,4 prosenttia yksityisessä määräysvallassa olevien osakkeenomistajien hallussa. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että julkisessa määräysvallassa olevat osakkeenomistajat voisivat käyttää määräysvaltaa tai edes yhteistä määräysvaltaa OeMAGissa. |
| --- | --- |

(15)

OeMAG on siirtoverkonhaltijoina toimivien yhtiöiden, pankkien ja teollisuusyritysten omistama osakeyhtiö. Verbund-APG omistaa OeMAGin osakkeista 24,4 prosenttia ja VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG ja Smart Technologies kukin 12,6 prosenttia. Verbund-APG on Verbund AG:n (Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) kokonaan omistama tytäryhtiö; Verbund AG:n osakkeista 51 prosenttia omistaa Itävallan tasavalta. VKW Netz AG kuuluu Illwerke AG:lle, joka puolestaan on 95,5-prosenttisesti Vorarlbergin osavaltion omistuksessa. TIWAG-Netz AG on TIWAG AG:n omistuksessa, jonka Tirolin osavaltio omistaa kokonaan. CISMO GmbH:n omistaa Oesterreichische Kontrollbank AG sekä siirtoverkonhaltijat ja sähkö- ja kaasuyritykset. Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) puolestaan on itävaltalaisten pankkien omistama, Investkredit Bank AG pääasiassa Volksbank-pankkien omistuksessa ja Smart Technologies Siemensin omistuksessa. Näin ollen OeMAGin osakkeista 49,6 prosenttia on julkisessa määräysvallassa olevien osakkeenomistajien hallussa ja 50,4 prosenttia yksityisessä määräysvallassa olevien osakkeenomistajien hallussa. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että julkisessa määräysvallassa olevat osakkeenomistajat voisivat käyttää määräysvaltaa tai edes yhteistä määräysvaltaa OeMAGissa.

| (16) | ÖSG:n 22c §:n 1 momentissa säädetyn mekanismin perusteella energiaintensiiviset yritykset voivat pyytää sähköntoimittajiaan olemaan toimittamatta heille ekosähköä. Edellytyksenä ovat energiaintensiivisten yritysten toimittamat todisteet siitä, että






  a) | ne ovat oikeutettuja energiaveron palauttamisesta annetussa laissa tarkoitettuun palautukseen ja |
| --- | --- | --- |

(16)

ÖSG:n 22c §:n 1 momentissa säädetyn mekanismin perusteella energiaintensiiviset yritykset voivat pyytää sähköntoimittajiaan olemaan toimittamatta heille ekosähköä. Edellytyksenä ovat energiaintensiivisten yritysten toimittamat todisteet siitä, että

a)

ne ovat oikeutettuja energiaveron palauttamisesta annetussa laissa tarkoitettuun palautukseen ja

| b) | ekosähkökustannukset vastaavat ainakin 0,5:tä prosenttia tuotannon nettoarvosta. |
| --- | --- |

b)

ekosähkökustannukset vastaavat ainakin 0,5:tä prosenttia tuotannon nettoarvosta.

Itävallan energia-alan sääntelyviranomainen Energie-Control GmbH myöntää vapautuksen hakemuksen perusteella.

| (17) | Jos vapautus myönnetään, sähköyhtiöiden on kiellettyä periä näiltä suurilta sähkönkuluttajilta ekosähköstä aiheutuvia lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(17)

Jos vapautus myönnetään, sähköyhtiöiden on kiellettyä periä näiltä suurilta sähkönkuluttajilta ekosähköstä aiheutuvia lisäkustannuksia.

| (18) | ÖSG:n 22c §:n 5 momentin mukaan sähkönjakelijoiden ja suurten sähkön loppukuluttajien välisiin sopimuksiin on sisällyttävä pakollinen säännös, jonka mukaan kyseisille loppukuluttajille ei toimiteta sähkönjakelijoille ekosähkön selvityskeskukselta siirrettyä ekosähköä eikä ekosähköstä aiheutuneita kustannuksia siirretä eteenpäin. Lain mukaan kaikki edellä esitetyn vastaiset säännökset ovat mitättömiä (6). |
| --- | --- |

(18)

ÖSG:n 22c §:n 5 momentin mukaan sähkönjakelijoiden ja suurten sähkön loppukuluttajien välisiin sopimuksiin on sisällyttävä pakollinen säännös, jonka mukaan kyseisille loppukuluttajille ei toimiteta sähkönjakelijoille ekosähkön selvityskeskukselta siirrettyä ekosähköä eikä ekosähköstä aiheutuneita kustannuksia siirretä eteenpäin. Lain mukaan kaikki edellä esitetyn vastaiset säännökset ovat mitättömiä (6).

| (19) | Jos energiaintensiiviselle yritykselle myönnetään vapautus ostovelvollisuudesta, sen on ÖSG:n 22c §:n 2 momentin mukaan maksettava OeMAGille taloudellinen korvaus, jonka suuruus on 0,5 prosenttia edellisen kalenterivuoden tuotannon nettoarvosta. |
| --- | --- |

(19)

Jos energiaintensiiviselle yritykselle myönnetään vapautus ostovelvollisuudesta, sen on ÖSG:n 22c §:n 2 momentin mukaan maksettava OeMAGille taloudellinen korvaus, jonka suuruus on 0,5 prosenttia edellisen kalenterivuoden tuotannon nettoarvosta.

2.2   Tiivistelmä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen sisällöstä

| (20) | Ilmoituksessaan Itävalta totesi, että vapautusmekanismia olisi tarkasteltava riippumatta yleisestä ekosähkön tuottajiin kohdistuvasta tukiohjelmasta, koska se koskee ainoastaan ”yksityisoikeudellista sopimussuhdetta” energiaintensiivisten yritysten ja sähkönjakelijoiden välillä. Itävalta väitti, ettei vapautus ole valtiontukea, ja vaikka olisikin, tuki olisi sisämarkkinoille soveltuva analogian perusteella ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa. |
| --- | --- |

(20)

Ilmoituksessaan Itävalta totesi, että vapautusmekanismia olisi tarkasteltava riippumatta yleisestä ekosähkön tuottajiin kohdistuvasta tukiohjelmasta, koska se koskee ainoastaan ”yksityisoikeudellista sopimussuhdetta” energiaintensiivisten yritysten ja sähkönjakelijoiden välillä. Itävalta väitti, ettei vapautus ole valtiontukea, ja vaikka olisikin, tuki olisi sisämarkkinoille soveltuva analogian perusteella ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa.

| (21) | Komissio tuli jo menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä kuitenkin siihen tulokseen, että tarkasteltaessa kysymystä siitä, onko kyseessä tuki, rahoitusmekanismin ”vapauttamista” ei voida arvioida erillään rahoitusmekanismista itsestään. Komission näkemys oli, että ”poikkeuksella” (vapautus) on luontaisesti erottamaton yhteys ”sääntöön” ja että vapautusmekanismi on kiinteä osa yleistä ohjelmaa, minkä vuoksi sitä on arvioitava valtiontukien näkökulmasta vastaavasti. Lainsäädännön mukaan sähkönjakelijat, joiden asiakaskunnasta vapautuksen saaneet yritykset muodostavat suuren osan, voivat lisäksi hakea vapautusta syöttötariffin maksamisesta. Tästä käy ilmi, että järjestely voi johtaa myös OeMAGille koituviin suoriin tappioihin, mikä vahvistaa päätelmää siitä, että kyseessä on valtiontuki (7). |
| --- | --- |

(21)

Komissio tuli jo menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä kuitenkin siihen tulokseen, että tarkasteltaessa kysymystä siitä, onko kyseessä tuki, rahoitusmekanismin ”vapauttamista” ei voida arvioida erillään rahoitusmekanismista itsestään. Komission näkemys oli, että ”poikkeuksella” (vapautus) on luontaisesti erottamaton yhteys ”sääntöön” ja että vapautusmekanismi on kiinteä osa yleistä ohjelmaa, minkä vuoksi sitä on arvioitava valtiontukien näkökulmasta vastaavasti. Lainsäädännön mukaan sähkönjakelijat, joiden asiakaskunnasta vapautuksen saaneet yritykset muodostavat suuren osan, voivat lisäksi hakea vapautusta syöttötariffin maksamisesta. Tästä käy ilmi, että järjestely voi johtaa myös OeMAGille koituviin suoriin tappioihin, mikä vahvistaa päätelmää siitä, että kyseessä on valtiontuki (7).

| (22) | Komissio esitti epäilyjä vapautusmekanismin yhteensopivuudesta tukisäännösten kanssa. Näistä syistä komissio päätti aloittaa vapautusmekanismia koskevan muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(22)

Komissio esitti epäilyjä vapautusmekanismin yhteensopivuudesta tukisäännösten kanssa. Näistä syistä komissio päätti aloittaa vapautusmekanismia koskevan muodollisen tutkintamenettelyn.

| (23) | Koska komissio ei ollut vielä antanut lopullista päätöstä asiasta, Itävalta myönsi vapautusmekanismin etuuskohtelun (8) sillä perusteella, että yhteisön tilapäisiin puitteisiin sisältyy mahdollisuus myöntää tukea enintään 500 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana (9). Komissio on hyväksynyt Itävallan tukiohjelman, joka koskee yhteismarkkinoille soveltuvia rajoitettuja, yhteisön tilapäisten puitteiden mukaisia tukia (Österreichregelung Kleinbeihilfen) (N 47a/09) (10). Tukiohjelmaa voidaan soveltaa yrityksiin, jotka eivät 1 päivänä heinäkuuta 2008 olleet vaikeuksissa, ja se koskee kaikkia toimialoja lukuun ottamatta kalastusta ja maataloustuotteiden alkutuotantoa. Toimenpiteellä on tuettu yli 2 000:ta yritystä. |
| --- | --- |

(23)

Koska komissio ei ollut vielä antanut lopullista päätöstä asiasta, Itävalta myönsi vapautusmekanismin etuuskohtelun (8) sillä perusteella, että yhteisön tilapäisiin puitteisiin sisältyy mahdollisuus myöntää tukea enintään 500 000 euroa 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana (9). Komissio on hyväksynyt Itävallan tukiohjelman, joka koskee yhteismarkkinoille soveltuvia rajoitettuja, yhteisön tilapäisten puitteiden mukaisia tukia (Österreichregelung Kleinbeihilfen) (N 47a/09) (10). Tukiohjelmaa voidaan soveltaa yrityksiin, jotka eivät 1 päivänä heinäkuuta 2008 olleet vaikeuksissa, ja se koskee kaikkia toimialoja lukuun ottamatta kalastusta ja maataloustuotteiden alkutuotantoa. Toimenpiteellä on tuettu yli 2 000:ta yritystä.

3.   ITÄVALLAN HUOMAUTUKSET

| (24) | Itävallan näkemyksenä on, kuten ennakkoilmoitus- ja ilmoitusmenettelyssäkin, että toimenpide energiaintensiivisten yritysten hyväksi ei ollut valtiontukea, koska se ei koske valtion varoja eikä ole valikoiva. |
| --- | --- |

(24)

Itävallan näkemyksenä on, kuten ennakkoilmoitus- ja ilmoitusmenettelyssäkin, että toimenpide energiaintensiivisten yritysten hyväksi ei ollut valtiontukea, koska se ei koske valtion varoja eikä ole valikoiva.

| (25) | Vaikka vapautusmekanismi olisikin valtiontukea, se voidaan Itävallan mukaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (11) 25 artiklan kanssa ja energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY (12), jäljempänä ’energiaverodirektiivi’, 17 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(25)

Vaikka vapautusmekanismi olisikin valtiontukea, se voidaan Itävallan mukaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (11) 25 artiklan kanssa ja energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY (12), jäljempänä ’energiaverodirektiivi’, 17 artiklan kanssa.

3.1   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (26) | Valtion varojen osalta Itävalta katsoo, että ÖSG on analoginen uusiutuvia energioita koskevan Saksan lain (Erneuerbare-Energien-Gesetz) kanssa, johon ei Itävallan näkemyksen mukaan liity valtion varojen käyttöä. Itävalta viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa PreussenElektra (13). |
| --- | --- |

(26)

Valtion varojen osalta Itävalta katsoo, että ÖSG on analoginen uusiutuvia energioita koskevan Saksan lain (Erneuerbare-Energien-Gesetz) kanssa, johon ei Itävallan näkemyksen mukaan liity valtion varojen käyttöä. Itävalta viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa PreussenElektra (13).

| (27) | Itävallan mielestä ÖSG:hen ja uusiutuvia energioita koskevaan Saksan lakiin sisältyvillä vapautusmekanismeilla on seuraavia yhteisiä piirteitä:






  a) | Molemmissa järjestelmissä taatusta syöttötariffista aiheutuvat lisäkustannukset maksavat sähköntoimittajat, joiden on ostettava tietty osuus uusiutuvaa energiaa kiinteään hintaan. |
| --- | --- | --- |

(27)

Itävallan mielestä ÖSG:hen ja uusiutuvia energioita koskevaan Saksan lakiin sisältyvillä vapautusmekanismeilla on seuraavia yhteisiä piirteitä:

a)

Molemmissa järjestelmissä taatusta syöttötariffista aiheutuvat lisäkustannukset maksavat sähköntoimittajat, joiden on ostettava tietty osuus uusiutuvaa energiaa kiinteään hintaan.

| b) | Kummassakaan järjestelmässä sähköntoimittajilla ei ole velvollisuutta ostaa ekosähköä asiakkaille, jotka on vapautettu ekosähkön ostosta. |
| --- | --- |

b)

Kummassakaan järjestelmässä sähköntoimittajilla ei ole velvollisuutta ostaa ekosähköä asiakkaille, jotka on vapautettu ekosähkön ostosta.

| c) | Molemmissa järjestelmissä markkinatoimijoilla, jotka eivät hoida julkisen palvelun tehtäviä, on velvollisuus ostaa ekosähköä sen tuottajilta. Näillä markkinatoimijoilla on lainsäädännön mukaan oikeus siirtää lisäkustannukset sähköntoimittajien kannettaviksi, ja ostovelvoitteet ja hinnat on määritetty lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

c)

Molemmissa järjestelmissä markkinatoimijoilla, jotka eivät hoida julkisen palvelun tehtäviä, on velvollisuus ostaa ekosähköä sen tuottajilta. Näillä markkinatoimijoilla on lainsäädännön mukaan oikeus siirtää lisäkustannukset sähköntoimittajien kannettaviksi, ja ostovelvoitteet ja hinnat on määritetty lainsäädännöllä.

| d) | Molemmissa järjestelmissä sääntelyviranomainen tarkistaa, etteivät ekosähkön ostoon tuottajilta velvoitetut yritykset saa liian suurta korvausta. |
| --- | --- |

d)

Molemmissa järjestelmissä sääntelyviranomainen tarkistaa, etteivät ekosähkön ostoon tuottajilta velvoitetut yritykset saa liian suurta korvausta.

| (28) | Komissio selosti menettelyn aloittamisesta tekemänsä päätöksen 42–48 kohdassa, miksi ja missä suhteessa arvioitu toimenpide on verrattavissa toimenpiteeseen, josta yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomion asiassa Essent (14). Itävalta kiistää nämä havainnot seuraavista syistä:






  a) | OeMAG ei ole valtion nimeämä elin maksujen kantamista varten. Tässä yhteydessä Itävalta viittaa uudelleen Saksaan, missä sen mielestä verkko-operaattoreilla on aivan sama tehtävä kuin OeMAGilla. |
| --- | --- | --- |

(28)

Komissio selosti menettelyn aloittamisesta tekemänsä päätöksen 42–48 kohdassa, miksi ja missä suhteessa arvioitu toimenpide on verrattavissa toimenpiteeseen, josta yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomion asiassa Essent (14). Itävalta kiistää nämä havainnot seuraavista syistä:

a)

OeMAG ei ole valtion nimeämä elin maksujen kantamista varten. Tässä yhteydessä Itävalta viittaa uudelleen Saksaan, missä sen mielestä verkko-operaattoreilla on aivan sama tehtävä kuin OeMAGilla.

| b) | OeMAG on yksityinen yritys, ei julkisoikeudellinen yhteisö, kuten yhteisöt, jotka olivat asioissa Air France (15) ja Salvat Père (16) annettujen tuomioiden perustana. Tässä yhteydessä Itävalta korostaa sitä, ettei valtiolla ole valtuuksia nimittää OeMAGin johdon tai hallituksen jäseniä, veto-oikeutta OeMAGin päätöksiin eikä valvontavaltuuksia. Valtiolla ei ole myöskään valtuuksia ottaa hoitaakseen OeMAGin tehtäviä. |
| --- | --- |

b)

OeMAG on yksityinen yritys, ei julkisoikeudellinen yhteisö, kuten yhteisöt, jotka olivat asioissa Air France (15) ja Salvat Père (16) annettujen tuomioiden perustana. Tässä yhteydessä Itävalta korostaa sitä, ettei valtiolla ole valtuuksia nimittää OeMAGin johdon tai hallituksen jäseniä, veto-oikeutta OeMAGin päätöksiin eikä valvontavaltuuksia. Valtiolla ei ole myöskään valtuuksia ottaa hoitaakseen OeMAGin tehtäviä.

| c) | OeMAGia koskevat riita-asiat käsitellään tavallisissa tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

c)

OeMAGia koskevat riita-asiat käsitellään tavallisissa tuomioistuimissa.

| d) | OeMAGiin kohdistuu julkista valvontaa vain Itävallan tilintarkastusviraston tekemien jälkitarkastusten muodossa. |
| --- | --- |

d)

OeMAGiin kohdistuu julkista valvontaa vain Itävallan tilintarkastusviraston tekemien jälkitarkastusten muodossa.

| e) | OeMAGin mahdollisia tappioita ei kateta valtion talousarviosta. Julkisviranomaisten rooli rajoittuu ekosähkön osto- ja myyntihintojen määrittämiseen. Tämän vuoksi valtion talousarviolle ei aiheudu sellaista rasitetta, joka osoitettiin asioissa Sloman Neptun (17) ja Pearle (18). |
| --- | --- |

e)

OeMAGin mahdollisia tappioita ei kateta valtion talousarviosta. Julkisviranomaisten rooli rajoittuu ekosähkön osto- ja myyntihintojen määrittämiseen. Tämän vuoksi valtion talousarviolle ei aiheudu sellaista rasitetta, joka osoitettiin asioissa Sloman Neptun (17) ja Pearle (18).

| f) | Energie-Control GmbH:lla ei ole harkintavaltaa ÖSG:n 22c §:n mukaisen vapautuksen myöntämisen suhteen. |
| --- | --- |

f)

Energie-Control GmbH:lla ei ole harkintavaltaa ÖSG:n 22c §:n mukaisen vapautuksen myöntämisen suhteen.

| g) | Vapautusmekanismi ei vaikuta sähköntoimittajien OeMAGille maksamaan kokonaismäärään. Ainoastaan kokonaismäärän jakaminen eri loppukäyttäjien kesken muuttuu. |
| --- | --- |

g)

Vapautusmekanismi ei vaikuta sähköntoimittajien OeMAGille maksamaan kokonaismäärään. Ainoastaan kokonaismäärän jakaminen eri loppukäyttäjien kesken muuttuu.

3.2   Valikoivuus

| (29) | Itävalta toteaa, että energiaintensiivisiä yrityksiä koskeva vapautus ei ole valtiontukea, koska se ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(29)

Itävalta toteaa, että energiaintensiivisiä yrityksiä koskeva vapautus ei ole valtiontukea, koska se ei ole valikoiva.

| (30) | Itävalta muistuttaa siitä, että energiaintensiiviset yritykset vapautetaan vain osittain ekosähkön tuottajien tukemisen rahoittamisesta. Niiden on maksettava suoraan OeMAGille tasausmaksu, jonka suuruus on 0,5 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta, ja näin ne osallistuvat edelleen ekosähkön tuotannon rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(30)

Itävalta muistuttaa siitä, että energiaintensiiviset yritykset vapautetaan vain osittain ekosähkön tuottajien tukemisen rahoittamisesta. Niiden on maksettava suoraan OeMAGille tasausmaksu, jonka suuruus on 0,5 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta, ja näin ne osallistuvat edelleen ekosähkön tuotannon rahoittamiseen.

| (31) | Itävalta perustelee asialla Adria-Wien Pipeline (19) kantaansa, jonka mukaan toimenpidettä ei ole rajoitettu virallisesti tiettyihin toimialoihin eikä se ole tosiasiassa valikoiva. Vaikka valikoivuutta olisikin ensi näkemältä havaittavissa, järjestelmän logiikka tekee siitä joka tapauksessa oikeutettua. |
| --- | --- |

(31)

Itävalta perustelee asialla Adria-Wien Pipeline (19) kantaansa, jonka mukaan toimenpidettä ei ole rajoitettu virallisesti tiettyihin toimialoihin eikä se ole tosiasiassa valikoiva. Vaikka valikoivuutta olisikin ensi näkemältä havaittavissa, järjestelmän logiikka tekee siitä joka tapauksessa oikeutettua.

| (32) | Virallinen valikoivuus: Itävalta väittää, että ÖSG:ssä ei määritellä tukikelpoisiksi pelkästään tiettyjä toimialoja tai tietynkokoisia yrityksiä eikä siihen sisälly muitakaan valikoivia kriteerejä. Itävalta tukee väitettään sillä, ettei oikeuskäytännössä ole viitteitä siitä, että valtiontueksi toteamisen kannalta välttämättömät valikoivuuden tunnusmerkit täyttyisivät pelkällä kynnysarvon määrittämisellä tuotannon nettoarvolle. Lisäksi Itävalta viittaa siihen, ettei toimenpiteeseen sisälly rajoituksia toimialojen suhteen, yritysten koon suhteen eikä muitakaan valikoivia kriteerejä, ja painottaa, että toimenpide koskee ajallisesti rajoitetun ohjelman perusteella 19:ää eri toimialaa ja noin 2 300:aa yritystä. Tästä syystä toimenpide ei sen mukaan ole virallisesti valikoiva. |
| --- | --- |

(32)

Virallinen valikoivuus: Itävalta väittää, että ÖSG:ssä ei määritellä tukikelpoisiksi pelkästään tiettyjä toimialoja tai tietynkokoisia yrityksiä eikä siihen sisälly muitakaan valikoivia kriteerejä. Itävalta tukee väitettään sillä, ettei oikeuskäytännössä ole viitteitä siitä, että valtiontueksi toteamisen kannalta välttämättömät valikoivuuden tunnusmerkit täyttyisivät pelkällä kynnysarvon määrittämisellä tuotannon nettoarvolle. Lisäksi Itävalta viittaa siihen, ettei toimenpiteeseen sisälly rajoituksia toimialojen suhteen, yritysten koon suhteen eikä muitakaan valikoivia kriteerejä, ja painottaa, että toimenpide koskee ajallisesti rajoitetun ohjelman perusteella 19:ää eri toimialaa ja noin 2 300:aa yritystä. Tästä syystä toimenpide ei sen mukaan ole virallisesti valikoiva.

| (33) | Tosiasiallinen valikoivuus: Itävallan näkemyksen mukaan vapautusmekanismia käyttävien toimialojen ja yritysten suuri määrä sekä se, ettei toimenpiteeseen sisälly rajoituksia toimialojen eikä yritysten koon suhteen eikä muita valikoivia kriteerejä, kertoo siitä, että toimenpide on tosiasiallisesti yleinen toimenpide. Itävallan mielestä tälle näkökannalle löytyy tukea myös asiasta Adria-Wien Pipeline. Itävalta väittää, että yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli tässä asiassa energiaveron osittaista palauttamista, joka myönnettiin yrityksille, joiden energiaverot olivat suuremmat kuin 0,35 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Kansallisia toimenpiteitä, joissa säädetään maakaasusta ja sähköstä kannettujen energiaverojen osittaisesta palauttamisesta, ei ole pidettävä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa (...) [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artikla] tarkoitettuina valtiontukina silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta.” (20) |
| --- | --- |

(33)

Tosiasiallinen valikoivuus: Itävallan näkemyksen mukaan vapautusmekanismia käyttävien toimialojen ja yritysten suuri määrä sekä se, ettei toimenpiteeseen sisälly rajoituksia toimialojen eikä yritysten koon suhteen eikä muita valikoivia kriteerejä, kertoo siitä, että toimenpide on tosiasiallisesti yleinen toimenpide. Itävallan mielestä tälle näkökannalle löytyy tukea myös asiasta Adria-Wien Pipeline. Itävalta väittää, että yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli tässä asiassa energiaveron osittaista palauttamista, joka myönnettiin yrityksille, joiden energiaverot olivat suuremmat kuin 0,35 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Kansallisia toimenpiteitä, joissa säädetään maakaasusta ja sähköstä kannettujen energiaverojen osittaisesta palauttamisesta, ei ole pidettävä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa (...) [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artikla] tarkoitettuina valtiontukina silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta.” (20)

| (34) | Järjestelmän logiikkaan liittyvät perustelut: Jälleenrahoitus- ja vapautusmekanismin rakenteesta Itävalta toteaa, että rahoituksen eriyttäminen on suunniteltu analogiseksi muiden vero- ja maksurahoitteisten järjestelmien kanssa. Koska tällaisella eriyttämisellä otetaan huomioon yritysten kyky selviytyä maksuista, se vastaa järjestelmän logiikkaa eikä sen vuoksi ole tukea. Itävalta katsoo, että komissio on edustanut tätä näkökantaa myös kahdessa aiemmassa tukipäätöksessä (21). |
| --- | --- |

(34)

Järjestelmän logiikkaan liittyvät perustelut: Jälleenrahoitus- ja vapautusmekanismin rakenteesta Itävalta toteaa, että rahoituksen eriyttäminen on suunniteltu analogiseksi muiden vero- ja maksurahoitteisten järjestelmien kanssa. Koska tällaisella eriyttämisellä otetaan huomioon yritysten kyky selviytyä maksuista, se vastaa järjestelmän logiikkaa eikä sen vuoksi ole tukea. Itävalta katsoo, että komissio on edustanut tätä näkökantaa myös kahdessa aiemmassa tukipäätöksessä (21).

| (35) | Lisäksi Itävalta viittaa siihen, että vapautusmekanismi ei heikennä ÖSG:llä luotuja ympäristöetuja, sillä ekosähkön tuotannon tukimäärä ei laske. Ainoastaan alentamalla tiettyjen yritysten ympäristökustannuksia pystytään sen mukaan luomaan kestävä ekosähkön rahoitusmekanismi, joka on välttämätön uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi Itävalta viittaa siihen, että vapautusmekanismi ei heikennä ÖSG:llä luotuja ympäristöetuja, sillä ekosähkön tuotannon tukimäärä ei laske. Ainoastaan alentamalla tiettyjen yritysten ympäristökustannuksia pystytään sen mukaan luomaan kestävä ekosähkön rahoitusmekanismi, joka on välttämätön uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi.

3.3   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (36) | Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille Itävalta toteaa, että vapautusmekanismi voidaan katsoa analogiseksi ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa. |
| --- | --- |

(36)

Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille Itävalta toteaa, että vapautusmekanismi voidaan katsoa analogiseksi ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa.

| (37) | Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku (151–159 kohta) sisältää säännöksiä valtiontuista, jotka myönnetään ympäristöverojen alennuksena tai ympäristöveroista vapautuksena. Tukia arvioidaan kahdella tavalla. Ensinnäkin yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettävien veronalennusten tai verovapautusten muodossa myönnettävät tuet katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi, jos tuensaaja maksaa vähintään energiaverodirektiivissä määritetyn yhteisön vähimmäisverotason (22). Jos toimenpide sisältää yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettäviä veronalennuksia ja verovapautuksia, jotka ovat suurempia kuin nämä vähimmäisverotasot, tai alennuksia ja vapautuksia, jotka liittyvät yhdenmukaistamattomiin ympäristöveroihin, jäsenvaltioiden on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot kunkin toimenpiteen välttämättömyydestä ja oikeasuhteisuudesta. |
| --- | --- |

(37)

Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku (151–159 kohta) sisältää säännöksiä valtiontuista, jotka myönnetään ympäristöverojen alennuksena tai ympäristöveroista vapautuksena. Tukia arvioidaan kahdella tavalla. Ensinnäkin yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettävien veronalennusten tai verovapautusten muodossa myönnettävät tuet katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi, jos tuensaaja maksaa vähintään energiaverodirektiivissä määritetyn yhteisön vähimmäisverotason (22). Jos toimenpide sisältää yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettäviä veronalennuksia ja verovapautuksia, jotka ovat suurempia kuin nämä vähimmäisverotasot, tai alennuksia ja vapautuksia, jotka liittyvät yhdenmukaistamattomiin ympäristöveroihin, jäsenvaltioiden on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot kunkin toimenpiteen välttämättömyydestä ja oikeasuhteisuudesta.

| (38) | Tässä yhteydessä Itävalta ehdottaa, että sovellettaisiin analogisesti ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukua, joka koskee ympäristöveron alennuksena tai ympäristöveroista vapautuksena myönnettäviä toimenpiteitä. Itävallan perustelujen mukaan toimenpidettä voidaan arvioida erityisesti analogisesti yhdenmukaistettuja ympäristöveroja koskevien säännösten kanssa. Tämän oikeusperustan mukaan vapautusmekanismin voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, kunhan kyseiset yritykset maksaisivat edelleen energiaverodirektiivissä määritetyn vähimmäisverotason, toisin sanoen 0,5 euroa/MWh, kuten ne jo tekevätkin. Tästä seuraisi Itävallan mukaan, että lisävapautus syöttötariffijärjestelmästä osittaisena vapautuksena sen rahoittamismaksusta voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska jäljelle jäävä maksuosuus ekosähkön tuotannon tukemisen rahoittamisesta muodostaisi edelleen vähimmäissähköveron täydennyksen. |
| --- | --- |

(38)

Tässä yhteydessä Itävalta ehdottaa, että sovellettaisiin analogisesti ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukua, joka koskee ympäristöveron alennuksena tai ympäristöveroista vapautuksena myönnettäviä toimenpiteitä. Itävallan perustelujen mukaan toimenpidettä voidaan arvioida erityisesti analogisesti yhdenmukaistettuja ympäristöveroja koskevien säännösten kanssa. Tämän oikeusperustan mukaan vapautusmekanismin voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, kunhan kyseiset yritykset maksaisivat edelleen energiaverodirektiivissä määritetyn vähimmäisverotason, toisin sanoen 0,5 euroa/MWh, kuten ne jo tekevätkin. Tästä seuraisi Itävallan mukaan, että lisävapautus syöttötariffijärjestelmästä osittaisena vapautuksena sen rahoittamismaksusta voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska jäljelle jäävä maksuosuus ekosähkön tuotannon tukemisen rahoittamisesta muodostaisi edelleen vähimmäissähköveron täydennyksen.

| (39) | Itävallan käsityksen mukaan vapautusmekanismi johtaa ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason nousuun. Tässä yhteydessä vapautusmekanismi on sen mukaan välttämätön, jotta mahdollistetaan sähkönkuluttajien ekosähköstä maksaman maksun yleinen korotus. |
| --- | --- |

(39)

Itävallan käsityksen mukaan vapautusmekanismi johtaa ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason nousuun. Tässä yhteydessä vapautusmekanismi on sen mukaan välttämätön, jotta mahdollistetaan sähkönkuluttajien ekosähköstä maksaman maksun yleinen korotus.

| (40) | Itävalta tukee tätä väitettä vertaamalla ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohdan ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (23) 25 artiklan sanamuotoa. Vertaamalla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen muotoilua useissa kieliversioissa Itävalta päättelee, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamisala on laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta: kun suuntaviivojen 152 kohdan mukaan ympäristöverojen alentaminen edellyttää täysin yhdenmukaistettuja energiaveroja, yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklasta voidaan päätellä, että ympäristöverojen alennuksiin (kuten energiaverodirektiivin mukaiset sähkömaksun alennukset) sovelletaan vapautusta, jos energiaverodirektiivin (direktiivi 2003/96/EY) edellytykset täyttyvät. Tästä seuraa Itävallan mukaan, että energiaverodirektiivin säännökset veronalennuksista sisältyvät energiaintensiivisiä yrityksiä koskevaan vapautusmekanismiin. Energiaverodirektiivin logiikka, arviot ja sääntelylliset elementit ja siihen viittaavat säännökset kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artikla ovat sen vuoksi sovellettavissa ehdotettuun vapautusmekanismiin. Sekä vapautusmekanismi että Itävallan järjestelmä maksujen kohdistamiseksi sähkönkulutukseen täyttävät sen vuoksi energiaverodirektiivin edellytykset ja ovat sen vuoksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan mukaan perusteltuja tai kyseisen artiklan kanssa analogisesti sisämarkkinoille soveltuvia (24). |
| --- | --- |

(40)

Itävalta tukee tätä väitettä vertaamalla ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohdan ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (23) 25 artiklan sanamuotoa. Vertaamalla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen muotoilua useissa kieliversioissa Itävalta päättelee, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamisala on laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta: kun suuntaviivojen 152 kohdan mukaan ympäristöverojen alentaminen edellyttää täysin yhdenmukaistettuja energiaveroja, yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklasta voidaan päätellä, että ympäristöverojen alennuksiin (kuten energiaverodirektiivin mukaiset sähkömaksun alennukset) sovelletaan vapautusta, jos energiaverodirektiivin (direktiivi 2003/96/EY) edellytykset täyttyvät. Tästä seuraa Itävallan mukaan, että energiaverodirektiivin säännökset veronalennuksista sisältyvät energiaintensiivisiä yrityksiä koskevaan vapautusmekanismiin. Energiaverodirektiivin logiikka, arviot ja sääntelylliset elementit ja siihen viittaavat säännökset kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artikla ovat sen vuoksi sovellettavissa ehdotettuun vapautusmekanismiin. Sekä vapautusmekanismi että Itävallan järjestelmä maksujen kohdistamiseksi sähkönkulutukseen täyttävät sen vuoksi energiaverodirektiivin edellytykset ja ovat sen vuoksi yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan mukaan perusteltuja tai kyseisen artiklan kanssa analogisesti sisämarkkinoille soveltuvia (24).

| (41) | Tässä yhteydessä Itävalta muistuttaa siitä, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukua laadittaessa jäsenvaltiot esittivät kriittisiä huomautuksia. Lisäksi Itävalta viittaa 7 päivänä joulukuuta 2006 esitettyyn asiakirjaan Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive (25). Tässä yhteisessä asiakirjassa tehtiin selväksi, että jäsenvaltiot tarvitsevat joustavuutta, jotta ne voivat eriyttää järkevästi. Ympäristöverojen ja -maksujen luonteeseen ja logiikkaan kuuluvat myös vapautukset ja eriytetyt maksut. Jäsenvaltiot kannattavat näin ollen Itävallan mukaan ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen laajaa tulkintaa. |
| --- | --- |

(41)

Tässä yhteydessä Itävalta muistuttaa siitä, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukua laadittaessa jäsenvaltiot esittivät kriittisiä huomautuksia. Lisäksi Itävalta viittaa 7 päivänä joulukuuta 2006 esitettyyn asiakirjaan Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive (25). Tässä yhteisessä asiakirjassa tehtiin selväksi, että jäsenvaltiot tarvitsevat joustavuutta, jotta ne voivat eriyttää järkevästi. Ympäristöverojen ja -maksujen luonteeseen ja logiikkaan kuuluvat myös vapautukset ja eriytetyt maksut. Jäsenvaltiot kannattavat näin ollen Itävallan mukaan ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen laajaa tulkintaa.

| (42) | Lopuksi Itävalta selostaa yksityiskohtaisesti, että muissakin jäsenvaltioissa on voimassa samanlaisia järjestelmiä, ja painottaa, että ÖSG on pitkälle verrattavissa uusiutuvia energioita koskevan Saksan lain säännöksiin. Koska Itävallan energiaintensiiviset yritykset kilpailevat muiden jäsenvaltioiden (esimerkiksi Saksan) ja kolmansien maiden yritysten kanssa, vapautusmekanismi on olennainen, jotta ei jouduta huonompaan asemaan kansainvälisessä kilpailussa. |
| --- | --- |

(42)

Lopuksi Itävalta selostaa yksityiskohtaisesti, että muissakin jäsenvaltioissa on voimassa samanlaisia järjestelmiä, ja painottaa, että ÖSG on pitkälle verrattavissa uusiutuvia energioita koskevan Saksan lain säännöksiin. Koska Itävallan energiaintensiiviset yritykset kilpailevat muiden jäsenvaltioiden (esimerkiksi Saksan) ja kolmansien maiden yritysten kanssa, vapautusmekanismi on olennainen, jotta ei jouduta huonompaan asemaan kansainvälisessä kilpailussa.

4.   KOLMANSIEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (43) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Itävallan Bundesarbeitskammer toimitti huomautuksia. Bundesarbeitskammerilla on 3,2 miljoonaa jäsentä, ja sen mielestä ÖSG:n rahoitusjärjestelmä sisältää valtiontukea. Se ei myöskään ole samaa mieltä Itävallan kanssa siitä, että sähkön suurkuluttajiin sovellettava vapautusmekanismi olisi valtiontukisäännösten mukainen. Bundesarbeitskammer korostaa sitä, että mekanismi johtaa lisärasitukseen pienille ja keskisuurille (pk-) yrityksille ja kotitalouksille, jotka joutuvat maksamaan ekosähköön liittyvät lisäkustannukset olematta pääkuluttajia. Tämä tilanne johtaa sen mukaan kilpailun vääristymiseen pk-yritysten kustannuksella. |
| --- | --- |

(43)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Itävallan Bundesarbeitskammer toimitti huomautuksia. Bundesarbeitskammerilla on 3,2 miljoonaa jäsentä, ja sen mielestä ÖSG:n rahoitusjärjestelmä sisältää valtiontukea. Se ei myöskään ole samaa mieltä Itävallan kanssa siitä, että sähkön suurkuluttajiin sovellettava vapautusmekanismi olisi valtiontukisäännösten mukainen. Bundesarbeitskammer korostaa sitä, että mekanismi johtaa lisärasitukseen pienille ja keskisuurille (pk-) yrityksille ja kotitalouksille, jotka joutuvat maksamaan ekosähköön liittyvät lisäkustannukset olematta pääkuluttajia. Tämä tilanne johtaa sen mukaan kilpailun vääristymiseen pk-yritysten kustannuksella.

| (44) | Bundesarbeitskammer viittaa huomautuksissaan komission 4 päivänä heinäkuuta 2006 tekemään päätökseen (26), jossa komissio oli jo arvioinut syöttötariffit valtiontueksi. Koska syöttötariffeja koskevaa oikeudellista kehystä ei ole tämän jälkeen muutettu, ÖSG:n vuoden 2008 versiossa säädetty tukijärjestelmä on edelleen valtiontukea. Sen vuoksi Bundesarbeitskammer kysyykin, miten Itävallan näkökanta voi nyt poiketa siitä, mitä se esitti ÖSG:n aiemmasta versiosta tehdyn ilmoituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(44)

Bundesarbeitskammer viittaa huomautuksissaan komission 4 päivänä heinäkuuta 2006 tekemään päätökseen (26), jossa komissio oli jo arvioinut syöttötariffit valtiontueksi. Koska syöttötariffeja koskevaa oikeudellista kehystä ei ole tämän jälkeen muutettu, ÖSG:n vuoden 2008 versiossa säädetty tukijärjestelmä on edelleen valtiontukea. Sen vuoksi Bundesarbeitskammer kysyykin, miten Itävallan näkökanta voi nyt poiketa siitä, mitä se esitti ÖSG:n aiemmasta versiosta tehdyn ilmoituksen yhteydessä.

| (45) | Bundesarbeitskammer ei ole samaa mieltä Itävallan näkemyksestä, jonka mukaan suurkuluttajien vapauttamista ostovelvoitteesta ÖSG:n mukaisesti olisi tarkasteltava energiaverojen ylärajojen asettamista vastaavasti. Viittaamalla komission aiempaan päätökseen energiaverojen ylärajojen asettamisen hyväksymisestä Itävalta hakee nyt sääntöjen vastaisesti myös sähkön suurkuluttajien vapautusmekanismin hyväksymistä. Bundesarbeitskammer katsoo kuitenkin, ettei tämä analogia ole hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(45)

Bundesarbeitskammer ei ole samaa mieltä Itävallan näkemyksestä, jonka mukaan suurkuluttajien vapauttamista ostovelvoitteesta ÖSG:n mukaisesti olisi tarkasteltava energiaverojen ylärajojen asettamista vastaavasti. Viittaamalla komission aiempaan päätökseen energiaverojen ylärajojen asettamisen hyväksymisestä Itävalta hakee nyt sääntöjen vastaisesti myös sähkön suurkuluttajien vapautusmekanismin hyväksymistä. Bundesarbeitskammer katsoo kuitenkin, ettei tämä analogia ole hyväksyttävä.

| (46) | Näin ollen energiaverojen ylärajojen asettaminen oli verotukea, jonka tarkoituksena oli ainakin välillisesti parantaa ympäristönsuojelua, kun taas energiaintensiivisten yritysten vapauttamista ostovelvoitteesta ei voida liittää ympäristönsuojelutuen suuntaviivoihin ympäristöpoliittisten tavoitteiden puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(46)

Näin ollen energiaverojen ylärajojen asettaminen oli verotukea, jonka tarkoituksena oli ainakin välillisesti parantaa ympäristönsuojelua, kun taas energiaintensiivisten yritysten vapauttamista ostovelvoitteesta ei voida liittää ympäristönsuojelutuen suuntaviivoihin ympäristöpoliittisten tavoitteiden puuttumisen vuoksi.

| (47) | Koska ÖSG:ssä säädetään erityisesti suurkuluttajien vapauttamisesta tällaisesta ostovelvoitteesta, tätä säännöstä ei voida tarkastella ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa tarkoitettuna ympäristöveron alennuksena tai vapautuksena ympäristöverosta. |
| --- | --- |

(47)

Koska ÖSG:ssä säädetään erityisesti suurkuluttajien vapauttamisesta tällaisesta ostovelvoitteesta, tätä säännöstä ei voida tarkastella ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa tarkoitettuna ympäristöveron alennuksena tai vapautuksena ympäristöverosta.

| (48) | Vaikka 4 lukua sovellettaisiinkin analogisesti, vapautusmekanismi ei olisi kyseisten säännösten mukainen seuraavista syistä: toimenpiteen kestoa ei ole rajoitettu 10 vuoteen. Lisäksi kyseisten toimialojen (esim. paperi, teräs) tuotantokustannusten mahdollinen kasvu voidaan siirtää asiakkaille, koska nykyisessä markkinatilanteessa hintajousto on tarpeeksi suurta. Näin ollen vapautusmekanismi ei täytä ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan edellytystä. |
| --- | --- |

(48)

Vaikka 4 lukua sovellettaisiinkin analogisesti, vapautusmekanismi ei olisi kyseisten säännösten mukainen seuraavista syistä: toimenpiteen kestoa ei ole rajoitettu 10 vuoteen. Lisäksi kyseisten toimialojen (esim. paperi, teräs) tuotantokustannusten mahdollinen kasvu voidaan siirtää asiakkaille, koska nykyisessä markkinatilanteessa hintajousto on tarpeeksi suurta. Näin ollen vapautusmekanismi ei täytä ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohdan c alakohdan edellytystä.

| (49) | Vapautus ei myöskään ole oikeasuhteinen, koska energiaintensiivisten kuluttajien ei tarvitse ostaa ekosähköä, joten vaihtoehtoisten energialähteiden hintojen lähentyminen markkinahintoihin viivästyy. Lisäksi ekosähkön tuotannon lisäkustannukset jäävät pelkästään pk-yritysten ja kotitalouksien kannettaviksi, vaikka ne käyttävät vain vähän energiaa. Näin ollen myöskään ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdan a alakohdan edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(49)

Vapautus ei myöskään ole oikeasuhteinen, koska energiaintensiivisten kuluttajien ei tarvitse ostaa ekosähköä, joten vaihtoehtoisten energialähteiden hintojen lähentyminen markkinahintoihin viivästyy. Lisäksi ekosähkön tuotannon lisäkustannukset jäävät pelkästään pk-yritysten ja kotitalouksien kannettaviksi, vaikka ne käyttävät vain vähän energiaa. Näin ollen myöskään ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdan a alakohdan edellytys ei täyty.

| (50) | Ei ole tehty minkäänlaisia ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja sopimuksia, joilla kyseiset sähkön suurkuluttajat sitoutuisivat ÖSG:n tavoitteiden saavuttamiseen. Suurkuluttajia hyödyttävä vapautusmekanismi ei myöskään edistä suurkuluttajien energiatehokkuutta eikä ympäristöystävällistä energiankäyttöä, vaan päinvastoin sillä vapautetaan ne kaikesta osallistumisesta EU:n laajuisten ympäristöpoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(50)

Ei ole tehty minkäänlaisia ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja sopimuksia, joilla kyseiset sähkön suurkuluttajat sitoutuisivat ÖSG:n tavoitteiden saavuttamiseen. Suurkuluttajia hyödyttävä vapautusmekanismi ei myöskään edistä suurkuluttajien energiatehokkuutta eikä ympäristöystävällistä energiankäyttöä, vaan päinvastoin sillä vapautetaan ne kaikesta osallistumisesta EU:n laajuisten ympäristöpoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen.

| (51) | Bundesarbeitskammerin näkemyksen mukaan käsiteltävänä oleva ÖSG:n 22 § on sen vuoksi toimintatuki sui generis, joka ei kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se ei hyödytä ympäristöä millään tavalla. Koska tuki ei ole ajallisesti rajattu eikä asteittain aleneva ja koska se johtaa ajan mittaan kilpailun vääristymiseen ennen kaikkea pk-yritysten vahingoksi, sitä ei pitäisi Bundesarbeitskammerin mielestä hyväksyä. |
| --- | --- |

(51)

Bundesarbeitskammerin näkemyksen mukaan käsiteltävänä oleva ÖSG:n 22 § on sen vuoksi toimintatuki sui generis, joka ei kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se ei hyödytä ympäristöä millään tavalla. Koska tuki ei ole ajallisesti rajattu eikä asteittain aleneva ja koska se johtaa ajan mittaan kilpailun vääristymiseen ennen kaikkea pk-yritysten vahingoksi, sitä ei pitäisi Bundesarbeitskammerin mielestä hyväksyä.

5.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (52) | Komissio arvioi ilmoitetun toimenpiteen SEUT-sopimuksen 107 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen perusteella ja ETA-sopimuksen 61 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen perusteella (27). |
| --- | --- |

(52)

Komissio arvioi ilmoitetun toimenpiteen SEUT-sopimuksen 107 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen perusteella ja ETA-sopimuksen 61 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen perusteella (27).

| (53) | Komissio huomauttaa aluksi, että ilmoituksen kohteena oleva laki käsittää kaksi erillistä toimenpidettä, jotka molemmat arvioitiin komission 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemän päätöksen (28) yhteydessä valtiontukien näkökulmasta. ÖSG:ssä säädetään ensinnäkin tuesta ekosähkön tuottajille syöttötariffin muodossa. Lisäksi ÖSG:hen sisältyy lauseke, jonka mukaan energiaintensiiviset yritykset voidaan tiettyjen edellytysten täyttyessä vapauttaa (osittain) velvoitteesta maksaa syöttötariffi. Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä ekosähkön tuottajien hyväksi sovellettavat syöttötariffit sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi mutta ilmaisi samalla epäilyksensä sen suhteen, onko vapautusmekanismi tukisäännösten mukainen, minkä vuoksi se käynnisti ÖSG:n tästä osasta muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemällään päätöksellä kyllä ekosähkön tuottajien tukemisen sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi mutta ei ottanut lopullista kantaa kysymykseen siitä, onko energiaintensiivisten yritysten vapautus ostovelvoitteesta valtiontukea ja, jos on, onko vapautusmekanismi valtiontukisäännösten mukainen. Nämä kysymykset olivat tätä päätöstä edeltäneen muodollisen tutkintamenettelyn aiheena. Kuten jäljempänä selostetaan, 22 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tehty OeMAGin kautta ekosähkön tuottajille jaettujen varojen luokittelu valtion varoiksi on kuitenkin tärkeää sen määrittelemisen kannalta, onko valtion varoja mukana mekanismissa, joka vapauttaa energiaintensiiviset yritykset osallistumisesta näihin varoihin. |
| --- | --- |

(53)

Komissio huomauttaa aluksi, että ilmoituksen kohteena oleva laki käsittää kaksi erillistä toimenpidettä, jotka molemmat arvioitiin komission 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemän päätöksen (28) yhteydessä valtiontukien näkökulmasta. ÖSG:ssä säädetään ensinnäkin tuesta ekosähkön tuottajille syöttötariffin muodossa. Lisäksi ÖSG:hen sisältyy lauseke, jonka mukaan energiaintensiiviset yritykset voidaan tiettyjen edellytysten täyttyessä vapauttaa (osittain) velvoitteesta maksaa syöttötariffi. Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä ekosähkön tuottajien hyväksi sovellettavat syöttötariffit sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi mutta ilmaisi samalla epäilyksensä sen suhteen, onko vapautusmekanismi tukisäännösten mukainen, minkä vuoksi se käynnisti ÖSG:n tästä osasta muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemällään päätöksellä kyllä ekosähkön tuottajien tukemisen sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi mutta ei ottanut lopullista kantaa kysymykseen siitä, onko energiaintensiivisten yritysten vapautus ostovelvoitteesta valtiontukea ja, jos on, onko vapautusmekanismi valtiontukisäännösten mukainen. Nämä kysymykset olivat tätä päätöstä edeltäneen muodollisen tutkintamenettelyn aiheena. Kuten jäljempänä selostetaan, 22 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyssä päätöksessä tehty OeMAGin kautta ekosähkön tuottajille jaettujen varojen luokittelu valtion varoiksi on kuitenkin tärkeää sen määrittelemisen kannalta, onko valtion varoja mukana mekanismissa, joka vapauttaa energiaintensiiviset yritykset osallistumisesta näihin varoihin.

5.1   Onko kyse valtiontuesta?

| (54) | Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos 1) tuensaaja saa toimenpiteen välityksellä etua, 2) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, 3) toimenpiteellä suositaan yksittäistä yritystä tai tuotannonalaa ja 4) toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(54)

Toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos 1) tuensaaja saa toimenpiteen välityksellä etua, 2) toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, 3) toimenpiteellä suositaan yksittäistä yritystä tai tuotannonalaa ja 4) toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

5.1.1   Etu

| (55) | Jos oletettu etu johtuu vapautuksesta tai osittaisesta vapautuksesta säännösten mukaisesta maksusta, on selvitettävä ainoastaan, suositaanko valtion toimenpiteellä lakisääteisen järjestelmän puitteissa tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä toimenpiteellä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa (29). |
| --- | --- |

(55)

Jos oletettu etu johtuu vapautuksesta tai osittaisesta vapautuksesta säännösten mukaisesta maksusta, on selvitettävä ainoastaan, suositaanko valtion toimenpiteellä lakisääteisen järjestelmän puitteissa tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla verrattuna muihin yrityksiin, jotka ovat kyseisellä toimenpiteellä tavoitellun päämäärän kannalta samankaltaisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa (29).

| (56) | Kyseessä olevassa asiassa toimenpiteellä oli tarkoitus saada tuloja sähkönkuluttajilta ekosähkön tuotannon rahoittamiseksi. Energiaintensiiviset yritykset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kaikkien muiden sähkönkuluttajien kanssa, koska ne kaikki kuluttavat sähköä ja ostavat sähkönsä sähköntoimittajilta, joilla puolestaan on velvoite ostaa tietyssä määrin ekosähköä lailla tai asetuksella määritettyyn kiinteään selvityshintaan (Verrechnungspreis). Ilman vapautusmekanismia energiaintensiiviset yritykset maksaisivat sähköntoimittajille ekosähköstä aiheutuvat lisäkustannukset sähkölaskussaan eritellyn mukaisesti. Tällöin sähköntoimittajat siirtävät eteenpäin lisäkustannukset, jotka aiheutuvat niiden velvoitteesta ostaa ekosähköä ekosähkön selvityskeskukselta. Samanaikaisesti muilla sähkönkuluttajilla, jotka ovat samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, koska ne kaikki ostavat sähköä, ei ole tätä mahdollisuutta. Tästä syystä vapautusmekanismi suosii energiaintensiivisiä yrityksiä verrattuna kaikkiin muihin sähkönkuluttajiin. |
| --- | --- |

(56)

Kyseessä olevassa asiassa toimenpiteellä oli tarkoitus saada tuloja sähkönkuluttajilta ekosähkön tuotannon rahoittamiseksi. Energiaintensiiviset yritykset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti samassa tilanteessa kaikkien muiden sähkönkuluttajien kanssa, koska ne kaikki kuluttavat sähköä ja ostavat sähkönsä sähköntoimittajilta, joilla puolestaan on velvoite ostaa tietyssä määrin ekosähköä lailla tai asetuksella määritettyyn kiinteään selvityshintaan (Verrechnungspreis). Ilman vapautusmekanismia energiaintensiiviset yritykset maksaisivat sähköntoimittajille ekosähköstä aiheutuvat lisäkustannukset sähkölaskussaan eritellyn mukaisesti. Tällöin sähköntoimittajat siirtävät eteenpäin lisäkustannukset, jotka aiheutuvat niiden velvoitteesta ostaa ekosähköä ekosähkön selvityskeskukselta. Samanaikaisesti muilla sähkönkuluttajilla, jotka ovat samassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, koska ne kaikki ostavat sähköä, ei ole tätä mahdollisuutta. Tästä syystä vapautusmekanismi suosii energiaintensiivisiä yrityksiä verrattuna kaikkiin muihin sähkönkuluttajiin.

| (57) | E-Control GmbH:n myöntämän vapautuksen perusteella energiaintensiivisillä yrityksillä on kuitenkin oikeus olla ottamatta vastaan ekosähkön toimituksia ja sähköntoimittajia on lainsäädännöllä kielletty siirtämästä ekosähkön ostamista ekosähkön selvityskeskukselta koskevan velvoitteen johdosta syntyviä kustannuksia vapautetuille yrityksille. Tämän sijaan energiaintensiiviset yritykset maksavat 0,5 prosenttia tuotantonsa nettoarvosta ekosähkön selvityskeskukselle. |
| --- | --- |

(57)

E-Control GmbH:n myöntämän vapautuksen perusteella energiaintensiivisillä yrityksillä on kuitenkin oikeus olla ottamatta vastaan ekosähkön toimituksia ja sähköntoimittajia on lainsäädännöllä kielletty siirtämästä ekosähkön ostamista ekosähkön selvityskeskukselta koskevan velvoitteen johdosta syntyviä kustannuksia vapautetuille yrityksille. Tämän sijaan energiaintensiiviset yritykset maksavat 0,5 prosenttia tuotantonsa nettoarvosta ekosähkön selvityskeskukselle.

| (58) | Tästä syystä vapautusmekanismi johtaa siihen, että energiaintensiivisten yritysten osuus ekosähkön selvityskeskuksen tuloista rajoitetaan tiettyyn ylärajaan. Tämän seurauksena ne on lainsäädännöllä vapautettu maksusta, joka niiden olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pitänyt maksaa. Tästä seuraa, että yrityksille, jotka voivat hyödyntää vapautusmekanismia, aiheutuu etua. |
| --- | --- |

(58)

Tästä syystä vapautusmekanismi johtaa siihen, että energiaintensiivisten yritysten osuus ekosähkön selvityskeskuksen tuloista rajoitetaan tiettyyn ylärajaan. Tämän seurauksena ne on lainsäädännöllä vapautettu maksusta, joka niiden olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa pitänyt maksaa. Tästä seuraa, että yrityksille, jotka voivat hyödyntää vapautusmekanismia, aiheutuu etua.

| (59) | Itävallan toimittamien tietojen mukaan maksuhelpotuksen suuruus saattaa vastata jopa 44:ää miljoonaa euroa vuosittain (30). Toimenpide tuottaa näin ollen etua kyseisille energiaintensiivisille yrityksille. |
| --- | --- |

(59)

Itävallan toimittamien tietojen mukaan maksuhelpotuksen suuruus saattaa vastata jopa 44:ää miljoonaa euroa vuosittain (30). Toimenpide tuottaa näin ollen etua kyseisille energiaintensiivisille yrityksille.

5.1.2   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan etua voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena vain, jos se on myönnetty suoraan tai välillisesti valtion varoista ja näiden varojen käyttö on valtion toimenpide (31).

| (60) | Tähän liittyen Itävalta esitti kaksiosaisen perustelun. Ensinnäkin OeMAGin määräysvallassa olevat varat eivät ole valtion varoja. Toiseksi, jos OeMAGin määräysvallassa olevat varat kuitenkin katsottaisiin valtion varoiksi, vapautusmekanismin aiheuttamat OeMAGin varojen menetykset eivät vähennä valtion varoja, sillä OeMAGin tason alapuolella (eli energiaintensiivisten kuluttajien ja sähköntoimittajien tasolla) ei ole valtion osallistumista. |
| --- | --- |

(60)

Tähän liittyen Itävalta esitti kaksiosaisen perustelun. Ensinnäkin OeMAGin määräysvallassa olevat varat eivät ole valtion varoja. Toiseksi, jos OeMAGin määräysvallassa olevat varat kuitenkin katsottaisiin valtion varoiksi, vapautusmekanismin aiheuttamat OeMAGin varojen menetykset eivät vähennä valtion varoja, sillä OeMAGin tason alapuolella (eli energiaintensiivisten kuluttajien ja sähköntoimittajien tasolla) ei ole valtion osallistumista.

| (61) | Komissio toteaa, että energiaintensiivisiin yrityksiin sovellettava vapautusmekanismi pienentää ekosähkön selvityskeskuksen OeMAGin tuloja, koska sähköntoimittajien ei tarvitse ostaa ekosähköä energiaintensiivisille yrityksille, joille on myönnetty vapautus, ja koska energiaintensiivisten yritysten suorat maksut OeMAGille ovat pienempiä kuin määrät, jotka OeMAG olisi saanut, ellei energiaintensiivisiä yrityksiä olisi vapautettu. |
| --- | --- |

(61)

Komissio toteaa, että energiaintensiivisiin yrityksiin sovellettava vapautusmekanismi pienentää ekosähkön selvityskeskuksen OeMAGin tuloja, koska sähköntoimittajien ei tarvitse ostaa ekosähköä energiaintensiivisille yrityksille, joille on myönnetty vapautus, ja koska energiaintensiivisten yritysten suorat maksut OeMAGille ovat pienempiä kuin määrät, jotka OeMAG olisi saanut, ellei energiaintensiivisiä yrityksiä olisi vapautettu.

| (62) | Sen vuoksi komission on määritettävä, ovatko ekosähkön selvityskeskuksen OeMAGin määräysvallassa olevat varat ÖSG:n perusteella valtion varoja. Jos näin on, arvioitavana oleva toimenpide johtaisi valtion tulojen menetyksiin ja sen vuoksi se olisi rahoitettu valtion varoista. |
| --- | --- |

(62)

Sen vuoksi komission on määritettävä, ovatko ekosähkön selvityskeskuksen OeMAGin määräysvallassa olevat varat ÖSG:n perusteella valtion varoja. Jos näin on, arvioitavana oleva toimenpide johtaisi valtion tulojen menetyksiin ja sen vuoksi se olisi rahoitettu valtion varoista.

| (63) | Asiassa Essent (32) valtio antoi useiden alankomaalaisten sähköntuottajien omistuksessa olevan yrityksen SEP tehtäväksi hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua kerätä maksut, jotka sähköverkon käyttäjille oli määrätty. Säännösten mukaan SEP sai käyttää maksuista saatuja tuloja ainoastaan lainsäädännössä määritettyyn tarkoitukseen, eli kattamaan hukkakustannuksia, joita sähköyhtiöille oli aiheutunut sähkömarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(63)

Asiassa Essent (32) valtio antoi useiden alankomaalaisten sähköntuottajien omistuksessa olevan yrityksen SEP tehtäväksi hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua kerätä maksut, jotka sähköverkon käyttäjille oli määrätty. Säännösten mukaan SEP sai käyttää maksuista saatuja tuloja ainoastaan lainsäädännössä määritettyyn tarkoitukseen, eli kattamaan hukkakustannuksia, joita sähköyhtiöille oli aiheutunut sähkömarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä.

| (64) | Yhteisöjen tuomioistuimen tuomion mukaan SEPin kantamat maksut ovat valtion varoja, koska seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Lisämaksu on maksu, joka määrättiin yksityisyrityksille julkisen viranomaisen toimivallan mukaisella menettelyllä (tuomion 47 ja 66 kohta). |
| --- | --- | --- |

(64)

Yhteisöjen tuomioistuimen tuomion mukaan SEPin kantamat maksut ovat valtion varoja, koska seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Lisämaksu on maksu, joka määrättiin yksityisyrityksille julkisen viranomaisen toimivallan mukaisella menettelyllä (tuomion 47 ja 66 kohta).

| b) | Valtio antoi SEPin tehtäväksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun kerätä maksut (68 kohta). |
| --- | --- |

b)

Valtio antoi SEPin tehtäväksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun kerätä maksut (68 kohta).

| c) | SEPillä ei ole mitään mahdollisuutta käyttää maksun tuottoa muihin kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin. Sitä valvotaan lisäksi tarkasti tehtävänsä hoitamisessa (69 kohta). |
| --- | --- |

c)

SEPillä ei ole mitään mahdollisuutta käyttää maksun tuottoa muihin kuin laissa säädettyihin tarkoituksiin. Sitä valvotaan lisäksi tarkasti tehtävänsä hoitamisessa (69 kohta).

| (65) | Tuomiossa todettiin selvästi, että asia PreussenElektra ei ole vertailukelpoinen, sillä tuomion mukaan Saksan kehyksessä, jota yhteisöjen tuomioistuin arvioi, ”valtio ei ollut valtuuttanut yrityksiä hoitamaan valtion varoja, vaan niitä sitoi velvollisuus tehdä ostot omilla varoillaan” (33). Lisäksi komissio huomautti 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä, että käsiteltävänä olevassa asiassa Itävallan valtio on perustanut OeMAGin ja myöntänyt luvan sen toiminnalle, ja OeMAGin perussäännön mukaan se on saanut tehtäväkseen hallinnoida ekosähkön tukemiseen tarkoitettuja varoja. Tällä perusteella komissio päätteli, että OeMAGin yksityinen luonne ei ole riittävä peruste todeta, ettei toimenpide sisällä tukea. Erityisesti komissio lausui, ettei ilmoitettu toimenpide ole vertailukelpoinen asiassa PreussenElektra käsitellyn ohjelman kanssa. Kun asiassa PreussenElektra kyseessä olivat yksityisten yritysten väliset liikesuhteet ilman välittävän elimen osuutta, Itävallan ÖSG:ssä OeMAGin tehtäväksi on annettu ekosähkön tuotannon tukemiseen tarkoitettujen varojen kerääminen ja jakaminen. |
| --- | --- |

(65)

Tuomiossa todettiin selvästi, että asia PreussenElektra ei ole vertailukelpoinen, sillä tuomion mukaan Saksan kehyksessä, jota yhteisöjen tuomioistuin arvioi, ”valtio ei ollut valtuuttanut yrityksiä hoitamaan valtion varoja, vaan niitä sitoi velvollisuus tehdä ostot omilla varoillaan” (33). Lisäksi komissio huomautti 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä, että käsiteltävänä olevassa asiassa Itävallan valtio on perustanut OeMAGin ja myöntänyt luvan sen toiminnalle, ja OeMAGin perussäännön mukaan se on saanut tehtäväkseen hallinnoida ekosähkön tukemiseen tarkoitettuja varoja. Tällä perusteella komissio päätteli, että OeMAGin yksityinen luonne ei ole riittävä peruste todeta, ettei toimenpide sisällä tukea. Erityisesti komissio lausui, ettei ilmoitettu toimenpide ole vertailukelpoinen asiassa PreussenElektra käsitellyn ohjelman kanssa. Kun asiassa PreussenElektra kyseessä olivat yksityisten yritysten väliset liikesuhteet ilman välittävän elimen osuutta, Itävallan ÖSG:ssä OeMAGin tehtäväksi on annettu ekosähkön tuotannon tukemiseen tarkoitettujen varojen kerääminen ja jakaminen.

| (66) | Yhteisöjen tuomioistuin tekee lisäksi eron asian Essent ja asioiden Pearle ja PreussenElektra välille. Asiassa Pearle ammattialajärjestön keräämien varojen käyttö ei ollut viranomaisten määräys vaan yksityinen mainoskampanja. Asiassa PreussenElektra puolestaan yksityiset sähköyhtiöt, joilla oli velvollisuus ostaa ekosähköä kiinteään hintaan, käyttivät omia varojaan, eivät valtion keräämästä maksusta kertyneitä tuloja (72–74 kohta). |
| --- | --- |

(66)

Yhteisöjen tuomioistuin tekee lisäksi eron asian Essent ja asioiden Pearle ja PreussenElektra välille. Asiassa Pearle ammattialajärjestön keräämien varojen käyttö ei ollut viranomaisten määräys vaan yksityinen mainoskampanja. Asiassa PreussenElektra puolestaan yksityiset sähköyhtiöt, joilla oli velvollisuus ostaa ekosähköä kiinteään hintaan, käyttivät omia varojaan, eivät valtion keräämästä maksusta kertyneitä tuloja (72–74 kohta).

| (67) | Komission on sen vuoksi arvioitava, oliko valtio antanut nyt käsiteltävässä asiassa OeMAGin tehtäväksi maksun keräämisen ja hallinnoinnin samalla tavoin kuin SEPille annettiin vai käyttikö OeMAG PreussenElektraa vastaavasti omia varoja (34). |
| --- | --- |

(67)

Komission on sen vuoksi arvioitava, oliko valtio antanut nyt käsiteltävässä asiassa OeMAGin tehtäväksi maksun keräämisen ja hallinnoinnin samalla tavoin kuin SEPille annettiin vai käyttikö OeMAG PreussenElektraa vastaavasti omia varoja (34).

| (68) | Onko kyse maksusta? Komission on todettava aluksi, onko OeMAGin keräämien varojen yhteydessä kyseessä maksu. Komissio huomauttaa, että ÖSG:n 10 ja 19 §:ssä sähköntoimittajat velvoitetaan ostamaan tietty määrä ekosähköä markkinahinnan ylittävään hintaan. Tämä hinta on niin kutsuttu selvityshinta (Verrechnungspreis). ÖSG:n 22b §:n mukaan Itävallan talous- ja työministeri määrittelee selvityshinnan suuruuden vuosittain, ja siinä säädetään normaaliarvoista. Tästä syystä sähkön markkinahinnan ja julkisen viranomaisen toimivallan mukaisella menettelyllä määritellyn selvityshinnan välinen erotus on sähkömaksu. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tätä määrää ei makseta muille markkinaosapuolille, jotka harjoittavat tavanomaista taloudellista toimintaa, toisin kuin asiassa PreussenElektra, jossa yhteisöjen tuomioistuin lähti siitä, ettei kyse ollut valtion varoista. Nyt käsiteltävässä asiassa maksut maksetaan elimelle, jonka tehtävänä on nimenomaan näiden varojen kerääminen ja jakaminen yleisen edun mukaisesti. |
| --- | --- |

(68)

Onko kyse maksusta? Komission on todettava aluksi, onko OeMAGin keräämien varojen yhteydessä kyseessä maksu. Komissio huomauttaa, että ÖSG:n 10 ja 19 §:ssä sähköntoimittajat velvoitetaan ostamaan tietty määrä ekosähköä markkinahinnan ylittävään hintaan. Tämä hinta on niin kutsuttu selvityshinta (Verrechnungspreis). ÖSG:n 22b §:n mukaan Itävallan talous- ja työministeri määrittelee selvityshinnan suuruuden vuosittain, ja siinä säädetään normaaliarvoista. Tästä syystä sähkön markkinahinnan ja julkisen viranomaisen toimivallan mukaisella menettelyllä määritellyn selvityshinnan välinen erotus on sähkömaksu. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tätä määrää ei makseta muille markkinaosapuolille, jotka harjoittavat tavanomaista taloudellista toimintaa, toisin kuin asiassa PreussenElektra, jossa yhteisöjen tuomioistuin lähti siitä, ettei kyse ollut valtion varoista. Nyt käsiteltävässä asiassa maksut maksetaan elimelle, jonka tehtävänä on nimenomaan näiden varojen kerääminen ja jakaminen yleisen edun mukaisesti.

| (69) | Yksityisen laitoksen nimeäminen maksun kerääjäksi ja hallinnoijaksi: ÖSG:ssä säädetään, että maksun kerääjänä ei toimi valtio, vaan oikeushenkilö, jolla on toimilupa toimia ekosähkön selvityskeskuksena. Tällä hetkellä OeMAGilla on toimilupa toimia ekosähkön selvityskeskuksena koko Itävallan alueella. Tämän toimiluvan välityksellä OeMAG on saanut tehtäväkseen hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua kerätä maksu selvityshinnan muodossa kaikilta sähköntoimittajilta. |
| --- | --- |

(69)

Yksityisen laitoksen nimeäminen maksun kerääjäksi ja hallinnoijaksi: ÖSG:ssä säädetään, että maksun kerääjänä ei toimi valtio, vaan oikeushenkilö, jolla on toimilupa toimia ekosähkön selvityskeskuksena. Tällä hetkellä OeMAGilla on toimilupa toimia ekosähkön selvityskeskuksena koko Itävallan alueella. Tämän toimiluvan välityksellä OeMAG on saanut tehtäväkseen hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua kerätä maksu selvityshinnan muodossa kaikilta sähköntoimittajilta.

| (70) | Sähköntoimittajat voivat yleisesti ottaen siirtää maksun sähkönkuluttajille, ja taloudellisesta näkökulmasta katsottuna on oletettavissa, että ne myös yleensä tekevät niin. ÖSG:ssä niitä kuitenkin kielletään siirtämästä maksua energiaintensiivisille yrityksille, jotka on ÖSG:n 22c §:ssä vapautettu ekosähkön ostamisesta. |
| --- | --- |

(70)

Sähköntoimittajat voivat yleisesti ottaen siirtää maksun sähkönkuluttajille, ja taloudellisesta näkökulmasta katsottuna on oletettavissa, että ne myös yleensä tekevät niin. ÖSG:ssä niitä kuitenkin kielletään siirtämästä maksua energiaintensiivisille yrityksille, jotka on ÖSG:n 22c §:ssä vapautettu ekosähkön ostamisesta.

| (71) | Komissio päättelee tästä, että OeMAG on saanut valtiolta tehtäväkseen hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua, joka on maksun kerääminen ja hallinnointi. |
| --- | --- |

(71)

Komissio päättelee tästä, että OeMAG on saanut valtiolta tehtäväkseen hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua, joka on maksun kerääminen ja hallinnointi.

| (72) | Varojen käyttö lainsäädännöllä määriteltyyn tarkoitukseen ja niiden valvonta: Komissio toteaa, että ÖSG:n 23 §:n mukaan OeMAGin on hallinnoitava selvityshinnasta saatuja tuloja erityisen pankkitilin kautta. Tälle tilille maksettuja varoja saa käyttää ainoastaan ekosähkön ostamiseen. OeMAGin on annettava talous- ja työministerille ja Itävallan tilintarkastusvirastolle mahdollisuus tutustua kaikkiin tiliä koskeviin asiakirjoihin milloin tahansa. Riippumatta OeMAGin omistusrakenteesta Itävallan tilintarkastusvirastolla on lisäksi ÖSG:n 15 §:n mukaan velvollisuus suorittaa OeMAGissa jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

(72)

Varojen käyttö lainsäädännöllä määriteltyyn tarkoitukseen ja niiden valvonta: Komissio toteaa, että ÖSG:n 23 §:n mukaan OeMAGin on hallinnoitava selvityshinnasta saatuja tuloja erityisen pankkitilin kautta. Tälle tilille maksettuja varoja saa käyttää ainoastaan ekosähkön ostamiseen. OeMAGin on annettava talous- ja työministerille ja Itävallan tilintarkastusvirastolle mahdollisuus tutustua kaikkiin tiliä koskeviin asiakirjoihin milloin tahansa. Riippumatta OeMAGin omistusrakenteesta Itävallan tilintarkastusvirastolla on lisäksi ÖSG:n 15 §:n mukaan velvollisuus suorittaa OeMAGissa jälkitarkastuksia.

| (73) | Komissio päättelee tästä, että OeMAGin on käytettävä varat lainsäädännöllä määritettyyn tarkoitukseen ja että valtio valvoo tarkasti varojen käyttöä. |
| --- | --- |

(73)

Komissio päättelee tästä, että OeMAGin on käytettävä varat lainsäädännöllä määritettyyn tarkoitukseen ja että valtio valvoo tarkasti varojen käyttöä.

| (74) | Tästä syystä komissio päättelee, että asioita Essent ja Steinike vastaavasti OeMAGin keräämät ja hallinnoimat varat ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(74)

Tästä syystä komissio päättelee, että asioita Essent ja Steinike vastaavasti OeMAGin keräämät ja hallinnoimat varat ovat valtion varoja.

| (75) | Itävalta on esittänyt lukuisia perusteluja sille, miksi OeMAGin tilanne on verrattavissa pikemminkin asiassa PreussenElektra vallinneeseen tilanteeseen kuin asiassa Essent esiintyneeseen tilanteeseen. Jäljempänä olevista johdanto-osan kappaleista käy ilmi, etteivät nämä perustelut kestä tarkempaa tarkastelua. |
| --- | --- |

(75)

Itävalta on esittänyt lukuisia perusteluja sille, miksi OeMAGin tilanne on verrattavissa pikemminkin asiassa PreussenElektra vallinneeseen tilanteeseen kuin asiassa Essent esiintyneeseen tilanteeseen. Jäljempänä olevista johdanto-osan kappaleista käy ilmi, etteivät nämä perustelut kestä tarkempaa tarkastelua.

| (76) | Aluksi komissio toteaa, että Itävalta on verrannut ÖSG:tä Saksan aikaisempaan ja nykyiseen lakiin uusiutuvista energioista ja ottanut esiin yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä maaliskuuta 2001 antaman tuomion asiassa PreussenElektra (35). Tämä vertailu ei kuitenkaan ole nyt käsiteltävän asian kannalta merkityksellinen. Tässä päätöksessä komissio arvioi ainoastaan ehdotettua toimenpidettä, se ei arvioi Saksan lainsäädäntöä eikä siihen verrattavissa olevaa lainsäädäntöä, sillä kukin asia on arvioitava sen omien näkökohtien perusteella. Joka tapauksessa on esitettyihin perusteluihin viitaten todettava, että Itävallan lainsäädäntö eroaa huomattavasti Saksan laista, jota arvioitiin asiassa PreussenElektra. Asiassa PreussenElektra annetussa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ainoastaan valtion itsensä tai valtion nimittämän tai perustaman yksityisen laitoksen suoraan myöntämät edut voivat sisältää valtion varoja. Tämän jälkeen yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisille sähkönjakeluyrityksille asetettuun velvoitteeseen ostaa sähköä ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. Ilmoitettu järjestelmä ei sen vuoksi ole identtinen sen järjestelmän kanssa, jota arvioitiin asiassa PreussenElektra annetussa tuomiossa. Kuten 22 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyssä päätöksessä selitetään, komissio on todennut Itävallan järjestelmän sisältävän varoja, jotka on katsottava valtion varoiksi. Erityisesti komissio totesi Itävallan järjestelmän eroavan Saksan järjestelmästä siinä, että siinä säädetään valtion nimittämästä välittäjänä toimivasta elimestä (esim. OeMAG) ja että valtio seuraa ja valvoo tämän elimen hallinnoimien varojen keräämistä ja jakamista. Lisäksi komissio havaitsi, että Itävallan järjestelmä saattaisi mahdollistaa myös suorat maksut valtiolta OeMAGille. |
| --- | --- |

(76)

Aluksi komissio toteaa, että Itävalta on verrannut ÖSG:tä Saksan aikaisempaan ja nykyiseen lakiin uusiutuvista energioista ja ottanut esiin yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä maaliskuuta 2001 antaman tuomion asiassa PreussenElektra (35). Tämä vertailu ei kuitenkaan ole nyt käsiteltävän asian kannalta merkityksellinen. Tässä päätöksessä komissio arvioi ainoastaan ehdotettua toimenpidettä, se ei arvioi Saksan lainsäädäntöä eikä siihen verrattavissa olevaa lainsäädäntöä, sillä kukin asia on arvioitava sen omien näkökohtien perusteella. Joka tapauksessa on esitettyihin perusteluihin viitaten todettava, että Itävallan lainsäädäntö eroaa huomattavasti Saksan laista, jota arvioitiin asiassa PreussenElektra. Asiassa PreussenElektra annetussa tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ainoastaan valtion itsensä tai valtion nimittämän tai perustaman yksityisen laitoksen suoraan myöntämät edut voivat sisältää valtion varoja. Tämän jälkeen yhteisöjen tuomioistuin totesi, että yksityisille sähkönjakeluyrityksille asetettuun velvoitteeseen ostaa sähköä ei liity valtion varojen suoraa tai välillistä siirtämistä. Ilmoitettu järjestelmä ei sen vuoksi ole identtinen sen järjestelmän kanssa, jota arvioitiin asiassa PreussenElektra annetussa tuomiossa. Kuten 22 päivänä heinäkuuta 2009 tehdyssä päätöksessä selitetään, komissio on todennut Itävallan järjestelmän sisältävän varoja, jotka on katsottava valtion varoiksi. Erityisesti komissio totesi Itävallan järjestelmän eroavan Saksan järjestelmästä siinä, että siinä säädetään valtion nimittämästä välittäjänä toimivasta elimestä (esim. OeMAG) ja että valtio seuraa ja valvoo tämän elimen hallinnoimien varojen keräämistä ja jakamista. Lisäksi komissio havaitsi, että Itävallan järjestelmä saattaisi mahdollistaa myös suorat maksut valtiolta OeMAGille.

| (77) | Uusiutuvaa energiaa koskevasta Saksan laista on todettava, ettei se ole tämän ilmoituksen kohteena ja että komissio ei ole tähän mennessä arvioinut tätä toimenpidettä eikä sen vuoksi aio käsitellä lähemmin oletettua analogiaa Itävallan ÖSG:n ja Saksan nykyisen uusiutuvaa energiaa koskevan lain välillä. |
| --- | --- |

(77)

Uusiutuvaa energiaa koskevasta Saksan laista on todettava, ettei se ole tämän ilmoituksen kohteena ja että komissio ei ole tähän mennessä arvioinut tätä toimenpidettä eikä sen vuoksi aio käsitellä lähemmin oletettua analogiaa Itävallan ÖSG:n ja Saksan nykyisen uusiutuvaa energiaa koskevan lain välillä.

| (78) | Itävalta toteaa lisäksi, että OeMAG on yksityinen yritys, ei julkisoikeudellinen yhteisö, kuten yhteisöt, jotka olivat asioissa Air France ja Salvat Père annettujen tuomioiden perustana. Itävallan viranomaiset voivat sen mukaan valvoa OeMAGia ainoastaan tarkastamalla tilejä jälkikäteen ja peruuttamalla toimiluvan. |
| --- | --- |

(78)

Itävalta toteaa lisäksi, että OeMAG on yksityinen yritys, ei julkisoikeudellinen yhteisö, kuten yhteisöt, jotka olivat asioissa Air France ja Salvat Père annettujen tuomioiden perustana. Itävallan viranomaiset voivat sen mukaan valvoa OeMAGia ainoastaan tarkastamalla tilejä jälkikäteen ja peruuttamalla toimiluvan.

| (79) | Komissio huomauttaa tältä osin asiaan Essent viitaten, että on merkityksetöntä, antaako valtio yksityisen vai julkisen laitoksen tehtäväksi kerätä ja hallinnoida maksusta kertyviä varoja. Yhteisöjen tuomioistuimen perusteluista ei käy ilmi, oliko SEP julkisessa vai yksityisessä omistuksessa, joten se on arvioinnin kannalta merkityksetöntä. Tämä vastaa julkisasiamies Mengozzin asiassa Essent esittämän ratkaisuehdotuksen 106 kohtaa ja yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Steinike (36) antamaa tuomiota. |
| --- | --- |

(79)

Komissio huomauttaa tältä osin asiaan Essent viitaten, että on merkityksetöntä, antaako valtio yksityisen vai julkisen laitoksen tehtäväksi kerätä ja hallinnoida maksusta kertyviä varoja. Yhteisöjen tuomioistuimen perusteluista ei käy ilmi, oliko SEP julkisessa vai yksityisessä omistuksessa, joten se on arvioinnin kannalta merkityksetöntä. Tämä vastaa julkisasiamies Mengozzin asiassa Essent esittämän ratkaisuehdotuksen 106 kohtaa ja yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Steinike (36) antamaa tuomiota.

| (80) | Se seikka, että OeMAG on yksityisessä määräysvallassa oleva yritys, ei siis sulje pois sitä, että kyseessä ovat valtion varat. Ratkaiseva kysymys on pikemminkin, nimesikö valtio OeMAGin keräämään ja hallinnoimaan maksua. |
| --- | --- |

(80)

Se seikka, että OeMAG on yksityisessä määräysvallassa oleva yritys, ei siis sulje pois sitä, että kyseessä ovat valtion varat. Ratkaiseva kysymys on pikemminkin, nimesikö valtio OeMAGin keräämään ja hallinnoimaan maksua.

| (81) | Itävalta esittää lisäksi, että OeMAGin mahdollisia tappioita ei kateta valtion talousarviosta ja että viranomaisten rooli rajoittuu ekosähkön osto- ja myyntihintojen määrittämiseen. Tämän vuoksi valtion talousarviolle ei aiheudu sellaista rasitetta, joka osoitettiin asioissa Sloman Neptun ja Pearle. |
| --- | --- |

(81)

Itävalta esittää lisäksi, että OeMAGin mahdollisia tappioita ei kateta valtion talousarviosta ja että viranomaisten rooli rajoittuu ekosähkön osto- ja myyntihintojen määrittämiseen. Tämän vuoksi valtion talousarviolle ei aiheudu sellaista rasitetta, joka osoitettiin asioissa Sloman Neptun ja Pearle.

| (82) | Tältä osin komissio painottaa asiaan Essent viitaten, että yksityisten laitosten, jotka valtio on nimennyt maksun keräämistä ja hallinnoimista varten, käytettävissä olevat varat ovat valtion varoja. Sen mukaisesti maksun tason alentaminen joidenkin sen maksamiseen velvoitettujen yritysten kohdalla riittää aiheuttamaan valtiolle lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

(82)

Tältä osin komissio painottaa asiaan Essent viitaten, että yksityisten laitosten, jotka valtio on nimennyt maksun keräämistä ja hallinnoimista varten, käytettävissä olevat varat ovat valtion varoja. Sen mukaisesti maksun tason alentaminen joidenkin sen maksamiseen velvoitettujen yritysten kohdalla riittää aiheuttamaan valtiolle lisäkustannuksia.

| (83) | Itävallan väitteestä, jonka mukaan Energie-Control GmbH:lla ei ole harkintavaltaa energiaintensiivisten yritysten maksuvelvoitteesta vapauttamisen myöntämisessä, komissio viittaa julkisasiamies Mengozzin asiassa Essent esittämään ratkaisuehdotukseen, jonka 109 kohdassa todetaan, että arvioitaessa sitä, ovatko tietyt varat valtion varoja, on merkityksetöntä, onko valtion maksun keräämistä ja hallinnoimista varten nimittämällä välittäjällä harkintavaltaa vai ei. |
| --- | --- |

(83)

Itävallan väitteestä, jonka mukaan Energie-Control GmbH:lla ei ole harkintavaltaa energiaintensiivisten yritysten maksuvelvoitteesta vapauttamisen myöntämisessä, komissio viittaa julkisasiamies Mengozzin asiassa Essent esittämään ratkaisuehdotukseen, jonka 109 kohdassa todetaan, että arvioitaessa sitä, ovatko tietyt varat valtion varoja, on merkityksetöntä, onko valtion maksun keräämistä ja hallinnoimista varten nimittämällä välittäjällä harkintavaltaa vai ei.

| (84) | Itävallan viimeisen väitteen mukaan vapautusmekanismi ei koske sähköntoimittajien OeMAGille maksamaa kokonaismäärää ja se muuttaa ainoastaan kokonaissumman jakamista loppukäyttäjien eri luokkiin, minkä osalta komissio viittaa siihen, että valtion tulojen menetysten korvaaminen toisesta lähteestä saatavien valtion tulojen lisäämisellä, on sekin merkityksetöntä sen suhteen, onko kyseessä valtion varojen käyttäminen. Ratkaisevaa on pikemminkin se, että jotakin yritystä suositaan ja tämä suosiminen johtaa tältä yritykseltä saatavien valtion tulojen menetyksiin. On itsestään selvää, että valtion on löydettävä muita tulonlähteitä korvatakseen nämä menetykset. |
| --- | --- |

(84)

Itävallan viimeisen väitteen mukaan vapautusmekanismi ei koske sähköntoimittajien OeMAGille maksamaa kokonaismäärää ja se muuttaa ainoastaan kokonaissumman jakamista loppukäyttäjien eri luokkiin, minkä osalta komissio viittaa siihen, että valtion tulojen menetysten korvaaminen toisesta lähteestä saatavien valtion tulojen lisäämisellä, on sekin merkityksetöntä sen suhteen, onko kyseessä valtion varojen käyttäminen. Ratkaisevaa on pikemminkin se, että jotakin yritystä suositaan ja tämä suosiminen johtaa tältä yritykseltä saatavien valtion tulojen menetyksiin. On itsestään selvää, että valtion on löydettävä muita tulonlähteitä korvatakseen nämä menetykset.

| (85) | Komissio tulee siihen tulokseen, että käsiteltävänä olevassa asiassa asiaintila vastaa asioissa Essent ja Steinike tarkasteltua asiaintilaa toisin sanoen että kaikki mainituissa kahdessa oikeustapauksessa määritellyt valtion varojen kyseessä olemista koskevat kriteerit täyttyvät. Näin ollen arvioitavana oleva toimenpide on rahoitettu valtion varoista. |
| --- | --- |

(85)

Komissio tulee siihen tulokseen, että käsiteltävänä olevassa asiassa asiaintila vastaa asioissa Essent ja Steinike tarkasteltua asiaintilaa toisin sanoen että kaikki mainituissa kahdessa oikeustapauksessa määritellyt valtion varojen kyseessä olemista koskevat kriteerit täyttyvät. Näin ollen arvioitavana oleva toimenpide on rahoitettu valtion varoista.

| (86) | OeMAGin määräysvallassa olevien varojen käyttöä säännellään lainsäädännöllä ÖSG:n kautta. Sen vuoksi varojen käyttö voidaan katsoa valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(86)

OeMAGin määräysvallassa olevien varojen käyttöä säännellään lainsäädännöllä ÖSG:n kautta. Sen vuoksi varojen käyttö voidaan katsoa valtion toimenpiteeksi.

| (87) | Edellä esitetystä seuraa, että vapautusmekanismin johdosta menetetään valtion varoja ja tämä johtuu valtion toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitetystä seuraa, että vapautusmekanismin johdosta menetetään valtion varoja ja tämä johtuu valtion toimenpiteestä.

5.1.3   Tuen valikoivuus

| (88) | Komissio muistuttaa siitä mahdollisuudesta, että toimenpide saattaa kyllä teoreettisesti vaikuttaa neutraalilta sekä yritysten että toimialojen osalta mutta voi käytännössä olla valikoiva. |
| --- | --- |

(88)

Komissio muistuttaa siitä mahdollisuudesta, että toimenpide saattaa kyllä teoreettisesti vaikuttaa neutraalilta sekä yritysten että toimialojen osalta mutta voi käytännössä olla valikoiva.

| (89) | Itävalta esittää, että vapautusmekanismi ei ole valtiontukea, koska se ei ole valikoiva vaan yleinen toimenpide, joka on avoin kaikille yrityksille ja toimialoille. Itävalta väittää ensinnäkin, että ilmoitetun ohjelman 0,5 prosentin kynnysarvo ei sisällä rajoituksia, jotka koskevat tiettyjä tuotantoaloja tai yrityksen kokoa taikka muita valikoivia arviointiperusteita (37). Toiseksi Itävalta toteaa, että toimenpide koskee tosiasiassa 2 300:aa yritystä 19 eri toimialalta, mikä osoittaa, että toimenpide on todellisuudessa avoin kaikille yrityksille ja kaikille toimialoille. |
| --- | --- |

(89)

Itävalta esittää, että vapautusmekanismi ei ole valtiontukea, koska se ei ole valikoiva vaan yleinen toimenpide, joka on avoin kaikille yrityksille ja toimialoille. Itävalta väittää ensinnäkin, että ilmoitetun ohjelman 0,5 prosentin kynnysarvo ei sisällä rajoituksia, jotka koskevat tiettyjä tuotantoaloja tai yrityksen kokoa taikka muita valikoivia arviointiperusteita (37). Toiseksi Itävalta toteaa, että toimenpide koskee tosiasiassa 2 300:aa yritystä 19 eri toimialalta, mikä osoittaa, että toimenpide on todellisuudessa avoin kaikille yrityksille ja kaikille toimialoille.

| (90) | Toimenpide on valikoiva, jos sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Jos se sen sijaan koskee kaikkia kyseisen maan yrityksiä riippumatta niiden toiminnasta, se ei ole valikoiva. |
| --- | --- |

(90)

Toimenpide on valikoiva, jos sillä suositaan vain tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja. Jos se sen sijaan koskee kaikkia kyseisen maan yrityksiä riippumatta niiden toiminnasta, se ei ole valikoiva.

| (91) | Komissio toteaa, että 0,5 prosentin kynnysarvo ei riitä määrittämään ilmoitettua ohjelmaa yleiseksi toimenpiteeksi. Päinvastoin komissio katsoo, että tämän kynnysarvon vuoksi kaikki maan yritykset eivät voi hyötyä ilmoitetusta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(91)

Komissio toteaa, että 0,5 prosentin kynnysarvo ei riitä määrittämään ilmoitettua ohjelmaa yleiseksi toimenpiteeksi. Päinvastoin komissio katsoo, että tämän kynnysarvon vuoksi kaikki maan yritykset eivät voi hyötyä ilmoitetusta toimenpiteestä.

| (92) | Itävalta väitti, että ilmoitettu toimenpide koskee vain yrityksiä, joiden kustannukset nousevat ekosähkön tukemiseen osallistumisen vuoksi yli 0,5 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Komissio toteaa, että nämä edellytykset ovat hyvin lähellä energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista energiaa vaativien (energiaintensiivisten) tuotannonalojen määritelmää (38). Itävalta väittää kuitenkin, ettei tämä 0,5 prosentin kynnys ole riittävä peruste luokitella ilmoitettua toimenpidettä valikoivaksi. Itävalta katsoo yhteisöjen tuomioistuimen tuomion asiassa Adria Wien Pipeline tukevan tätä näkemystä. Tässä tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin käsitteli energiamaksujen (osittaista) hyvitystä, joka myönnettiin yrityksille, joiden energiamaksut olivat suuremmat kuin 0,35 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Tuomioistuin totesi seuraavaa: ”(...) kansallisia toimenpiteitä, joissa säädetään maakaasusta ja sähköstä kannettujen energiaverojen osittaisesta palauttamisesta, ei ole pidettävä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa [nykyinen SEUT-sopimuksen 107 artikla] tarkoitettuina valtiontukina silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta.” (39) |
| --- | --- |

(92)

Itävalta väitti, että ilmoitettu toimenpide koskee vain yrityksiä, joiden kustannukset nousevat ekosähkön tukemiseen osallistumisen vuoksi yli 0,5 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Komissio toteaa, että nämä edellytykset ovat hyvin lähellä energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista energiaa vaativien (energiaintensiivisten) tuotannonalojen määritelmää (38). Itävalta väittää kuitenkin, ettei tämä 0,5 prosentin kynnys ole riittävä peruste luokitella ilmoitettua toimenpidettä valikoivaksi. Itävalta katsoo yhteisöjen tuomioistuimen tuomion asiassa Adria Wien Pipeline tukevan tätä näkemystä. Tässä tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin käsitteli energiamaksujen (osittaista) hyvitystä, joka myönnettiin yrityksille, joiden energiamaksut olivat suuremmat kuin 0,35 prosenttia niiden tuotannon nettoarvosta. Tuomioistuin totesi seuraavaa: ”(...) kansallisia toimenpiteitä, joissa säädetään maakaasusta ja sähköstä kannettujen energiaverojen osittaisesta palauttamisesta, ei ole pidettävä EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa [nykyinen SEUT-sopimuksen 107 artikla] tarkoitettuina valtiontukina silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta.” (39)

| (93) | Komission näkemys on kuitenkin se, ettei kyseinen tuomio sulje pois mahdollisuutta todeta valikoivuuden olemassaoloa 0,5 prosentin kynnysarvon osalta nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. Komissio toteaa, että mainitussa tuomiossa kyseessä oli itävaltalaisen tuomioistuimen pyynnöstä annettu ennakkoratkaisu, jossa arvioitiin voimassa olevaa energiaveron palauttamista koskevaa ohjelmaa. Itävaltalainen tuomioistuin oli esittänyt kaksi kysymystä. Ensinnäkin se oli kysynyt, oliko veron palauttamista pidettävä voimassa olevan järjestelyn yhteydessä valikoivana, kun se myönnettiin ainoastaan aineellisia hyödykkeitä valmistaville yrityksille. Toiseksi se esitti (hypoteettisen) kysymyksen, miten yhteisöjen tuomioistuin arvioisi veron palauttamista, jota ei rajoitettaisi pelkästään yrityksiin, joiden pääasiallinen toiminta koostui aineellisten taloushyödykkeiden valmistuksesta, vaan se myönnettäisiin kaikille yrityksille riippumatta niiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(93)

Komission näkemys on kuitenkin se, ettei kyseinen tuomio sulje pois mahdollisuutta todeta valikoivuuden olemassaoloa 0,5 prosentin kynnysarvon osalta nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. Komissio toteaa, että mainitussa tuomiossa kyseessä oli itävaltalaisen tuomioistuimen pyynnöstä annettu ennakkoratkaisu, jossa arvioitiin voimassa olevaa energiaveron palauttamista koskevaa ohjelmaa. Itävaltalainen tuomioistuin oli esittänyt kaksi kysymystä. Ensinnäkin se oli kysynyt, oliko veron palauttamista pidettävä voimassa olevan järjestelyn yhteydessä valikoivana, kun se myönnettiin ainoastaan aineellisia hyödykkeitä valmistaville yrityksille. Toiseksi se esitti (hypoteettisen) kysymyksen, miten yhteisöjen tuomioistuin arvioisi veron palauttamista, jota ei rajoitettaisi pelkästään yrityksiin, joiden pääasiallinen toiminta koostui aineellisten taloushyödykkeiden valmistuksesta, vaan se myönnettäisiin kaikille yrityksille riippumatta niiden toiminnasta.

| (94) | Ensimmäisestä kysymyksestä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että toimenpide muuttui valikoivaksi sen myötä, että veron palauttaminen rajoitettiin koskemaan yrityksiä, jotka valmistavat aineellisia taloushyödykkeitä. Ottaen huomioon, että toinen kysymys siitä, miten tuomioistuin arvioisi kaikille toimialoille avointa veron palauttamista, oli luonteeltaan hypoteettinen, yhteisöjen tuomioistuin vastasi melko yleisellä tavalla. Se totesi toimenpiteen olevan valikoiva, jos sillä suositaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa, kun taas se ei ole valikoiva, jos se myönnetään erotuksetta kaikille kyseisen valtion alueella sijaitseville yrityksille (40). Yhteisöjen tuomioistuin päätteli lopuksi, että kansalliset toimenpiteet eivät ole valtiontukea ”silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta” (41). Yhteisöjen tuomioistuin ei kuitenkaan määrittänyt, koskeeko toimenpide, joka jää alle 0,35 prosentin kynnysarvon, sen näkemyksen mukaan tosiasiassa kaikkia yrityksiä. Myös oikeusasiamies Jacobs totesi tämän ratkaisuehdotuksessaan, joka koski yhteisöjen tuomioistuimen myöhempää tuomiota: ”yhteisöjen tuomioistuin ei tarkastellut 0,35 prosentin rajaa asiassa Adria-Wien antamassaan tuomiossa” (42). Yhteisöjen tuomioistuimen ei tarvinnut arvioida sitä, oliko vapautusmekanismi sellaisenaan (toisin sanoen ilman sen rajoittamista yrityksiin, jotka tuottavat pääasiassa aineellisia taloushyödykkeitä) tosiasiassa valikoiva. Sen vuoksi yhteisöjen tuomioistuin ei sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että 0,35 prosentin kynnysarvo olisi valikoiva, jos se johtaisi siihen, että toimenpidettä ei sovellettaisi tosiasiassa kaikkiin yrityksiin kyseisen valtion alueella. |
| --- | --- |

(94)

Ensimmäisestä kysymyksestä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että toimenpide muuttui valikoivaksi sen myötä, että veron palauttaminen rajoitettiin koskemaan yrityksiä, jotka valmistavat aineellisia taloushyödykkeitä. Ottaen huomioon, että toinen kysymys siitä, miten tuomioistuin arvioisi kaikille toimialoille avointa veron palauttamista, oli luonteeltaan hypoteettinen, yhteisöjen tuomioistuin vastasi melko yleisellä tavalla. Se totesi toimenpiteen olevan valikoiva, jos sillä suositaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa, kun taas se ei ole valikoiva, jos se myönnetään erotuksetta kaikille kyseisen valtion alueella sijaitseville yrityksille (40). Yhteisöjen tuomioistuin päätteli lopuksi, että kansalliset toimenpiteet eivät ole valtiontukea ”silloin, kun niitä sovelletaan kaikkiin kyseisen valtion alueella sijaitseviin yrityksiin näiden toimialasta ja toiminnasta riippumatta” (41). Yhteisöjen tuomioistuin ei kuitenkaan määrittänyt, koskeeko toimenpide, joka jää alle 0,35 prosentin kynnysarvon, sen näkemyksen mukaan tosiasiassa kaikkia yrityksiä. Myös oikeusasiamies Jacobs totesi tämän ratkaisuehdotuksessaan, joka koski yhteisöjen tuomioistuimen myöhempää tuomiota: ”yhteisöjen tuomioistuin ei tarkastellut 0,35 prosentin rajaa asiassa Adria-Wien antamassaan tuomiossa” (42). Yhteisöjen tuomioistuimen ei tarvinnut arvioida sitä, oliko vapautusmekanismi sellaisenaan (toisin sanoen ilman sen rajoittamista yrityksiin, jotka tuottavat pääasiassa aineellisia taloushyödykkeitä) tosiasiassa valikoiva. Sen vuoksi yhteisöjen tuomioistuin ei sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että 0,35 prosentin kynnysarvo olisi valikoiva, jos se johtaisi siihen, että toimenpidettä ei sovellettaisi tosiasiassa kaikkiin yrityksiin kyseisen valtion alueella.

| (95) | Komission näkemyksen mukaan yhteisöjen tuomioistuin päinvastoin esitti tiettyjä vihjeitä siihen suuntaan, että tällainen kynnysarvo voi olla valikoiva, vaikka toimenpide mahdollisesti koskee useita erilaisia toimialoja. Niinpä yhteisöjen tuomioistuin totesi vastauksessaan toiseen kysymykseen erityisesti, että valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla (43). Komissio toteaa edelleen, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan lukuisien toimenpiteiden, jotka eivät ole toimialakohtaisia, voidaan katsoa olevan valikoivia, jos niitä ei tosiasiassa myönnetä kaikille kyseisen valtion yrityksille (44). Edellä esitetystä seuraa, että myös toimenpiteet, jotka myönnetään kaikille toimialoille, voidaan katsoa valikoiviksi siltä pohjalta, ettei niitä tosiasiassa myönnetä kaikille yrityksille kyseisessä maassa. |
| --- | --- |

(95)

Komission näkemyksen mukaan yhteisöjen tuomioistuin päinvastoin esitti tiettyjä vihjeitä siihen suuntaan, että tällainen kynnysarvo voi olla valikoiva, vaikka toimenpide mahdollisesti koskee useita erilaisia toimialoja. Niinpä yhteisöjen tuomioistuin totesi vastauksessaan toiseen kysymykseen erityisesti, että valtion aloitetta ei voida pitää yleisenä talouspoliittisena toimenpiteenä siitä hyötyvien yritysten suuren lukumäärän perusteella, eikä sillä perusteella, että nämä yritykset toimivat useilla erilaisilla ja merkittävillä aloilla (43). Komissio toteaa edelleen, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan lukuisien toimenpiteiden, jotka eivät ole toimialakohtaisia, voidaan katsoa olevan valikoivia, jos niitä ei tosiasiassa myönnetä kaikille kyseisen valtion yrityksille (44). Edellä esitetystä seuraa, että myös toimenpiteet, jotka myönnetään kaikille toimialoille, voidaan katsoa valikoiviksi siltä pohjalta, ettei niitä tosiasiassa myönnetä kaikille yrityksille kyseisessä maassa.

| (96) | Tämä näkökanta tulee esiin myös komission päätöksessä, joka koskee energiaverosta Itävallassa myönnettyä huojennusta (45). Edellä mainitun yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen Itävalta oli laajentanut toimenpidettä siten, että nyt kaikkien toimialojen yritysten oli mahdollista saada energiaveron huojennus. Muutettua ohjelmaa koskeneessa arvioinnissaan komissio kuitenkin katsoi toimenpiteen olevan edelleen valikoiva, sillä vaikka verohuojennus teoriassa koski kaikkia yrityksiä, se hyödytti tosiasiallisesti vain yrityksiä, jotka käyttävät paljon energiaa suhteessa tuotannon nettoarvoon (46). Komissio päätteli, että verohuojennus oli sääntöjenvastainen (ilmoittamatta jätetty) ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki (47). |
| --- | --- |

(96)

Tämä näkökanta tulee esiin myös komission päätöksessä, joka koskee energiaverosta Itävallassa myönnettyä huojennusta (45). Edellä mainitun yhteisöjen tuomioistuimen tuomion jälkeen Itävalta oli laajentanut toimenpidettä siten, että nyt kaikkien toimialojen yritysten oli mahdollista saada energiaveron huojennus. Muutettua ohjelmaa koskeneessa arvioinnissaan komissio kuitenkin katsoi toimenpiteen olevan edelleen valikoiva, sillä vaikka verohuojennus teoriassa koski kaikkia yrityksiä, se hyödytti tosiasiallisesti vain yrityksiä, jotka käyttävät paljon energiaa suhteessa tuotannon nettoarvoon (46). Komissio päätteli, että verohuojennus oli sääntöjenvastainen (ilmoittamatta jätetty) ja sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki (47).

| (97) | Komission päätöksen vaikutukset johtivat myöhemmin siihen, että itävaltalainen hallintotuomioistuin pyysi yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua (48). Itävallan Verwaltungsgerichtshofin esittämät kysymykset koskivat verohuojennuksen sääntöjenvastaisuuden vaikutusten soveltamisalaa, eikä yhteisöjen tuomioistuin ottanut valikoivuuden näkökohtaa uudelleen arvioitavaksi. Julkisasiamies sen sijaan käsitteli tätä näkökohtaa ratkaisuehdotuksessaan. Julkisasiamies totesi seuraavaa: ”Kuten komissio mainitsee, palautusten myöntäminen (tuotantoyritysten lisäksi) palveluyrityksille, joita ei ole suljettu pois soveltaen 0,35 prosentin rajaa, olisi yksinkertaisesti tuensaajien joukon laajentamista. Tämä ei kuitenkaan poistaisi tuen vaikutuksia, koska valikoiva kriteeri jäisi voimaan.” (49) Julkisasiamies totesi lisäksi: ”Komission vuonna 2004 tehtyyn päätökseen sisältyvät perustelut ovat vakuuttavia muutetussa järjestelmässä sovellettavan 0,35 prosentin rajan valikoivuuden osalta (...)” (50). |
| --- | --- |

(97)

Komission päätöksen vaikutukset johtivat myöhemmin siihen, että itävaltalainen hallintotuomioistuin pyysi yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua (48). Itävallan Verwaltungsgerichtshofin esittämät kysymykset koskivat verohuojennuksen sääntöjenvastaisuuden vaikutusten soveltamisalaa, eikä yhteisöjen tuomioistuin ottanut valikoivuuden näkökohtaa uudelleen arvioitavaksi. Julkisasiamies sen sijaan käsitteli tätä näkökohtaa ratkaisuehdotuksessaan. Julkisasiamies totesi seuraavaa: ”Kuten komissio mainitsee, palautusten myöntäminen (tuotantoyritysten lisäksi) palveluyrityksille, joita ei ole suljettu pois soveltaen 0,35 prosentin rajaa, olisi yksinkertaisesti tuensaajien joukon laajentamista. Tämä ei kuitenkaan poistaisi tuen vaikutuksia, koska valikoiva kriteeri jäisi voimaan.” (49) Julkisasiamies totesi lisäksi: ”Komission vuonna 2004 tehtyyn päätökseen sisältyvät perustelut ovat vakuuttavia muutetussa järjestelmässä sovellettavan 0,35 prosentin rajan valikoivuuden osalta (...)” (50).

| (98) | Komissio päättelee edellä esitetystä, että nyt käsiteltävänä olevassa asiassa 0,5 prosentin kynnysarvo on valintaperuste, jolla ilmoitetun toimenpiteen hyödyntäminen rajoitetaan energiaintensiivisiin yrityksiin, ja ei-energiaintensiiviset yritykset suljetaan sen ulkopuolelle. Riippumatta siitä, kuinka suuri määrä toimialoja hyötyy toimenpiteestä, kynnysarvo sinällään johtaa näin ollen siihen, ettei ilmoitettu toimenpide hyödytä kaikkia maan yrityksiä. Sen vuoksi kynnysarvo tekee ilmoitetusta toimenpiteestä valikoivan. |
| --- | --- |

(98)

Komissio päättelee edellä esitetystä, että nyt käsiteltävänä olevassa asiassa 0,5 prosentin kynnysarvo on valintaperuste, jolla ilmoitetun toimenpiteen hyödyntäminen rajoitetaan energiaintensiivisiin yrityksiin, ja ei-energiaintensiiviset yritykset suljetaan sen ulkopuolelle. Riippumatta siitä, kuinka suuri määrä toimialoja hyötyy toimenpiteestä, kynnysarvo sinällään johtaa näin ollen siihen, ettei ilmoitettu toimenpide hyödytä kaikkia maan yrityksiä. Sen vuoksi kynnysarvo tekee ilmoitetusta toimenpiteestä valikoivan.

| (99) | Lisäksi komissio toteaa, että tarkasteltavaa vapautusmekanismia voivat hyödyntää ainoastaan ne yritykset, joille myönnetään verohuojennus Itävallan energiaverohuojennuslain (joka oli komission valtiontuesta C 33/03 tekemän päätöksen kohteena) mukaisesti. Komission kyseisessä päätöksessä esittämät perustelut pätevät myös nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi komissio toteaa, että tarkasteltavaa vapautusmekanismia voivat hyödyntää ainoastaan ne yritykset, joille myönnetään verohuojennus Itävallan energiaverohuojennuslain (joka oli komission valtiontuesta C 33/03 tekemän päätöksen kohteena) mukaisesti. Komission kyseisessä päätöksessä esittämät perustelut pätevät myös nyt käsiteltävänä olevassa asiassa.

| (100) | Itävallan toisen perustelun osalta komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide on senkin vuoksi valikoiva, että se kohdistuu tosiasiassa ensisijaisesti rajoitettuun määrään yrityksiä, jotka valmistavat tiettyjä energiaintensiivisiä hyödykkeitä. Komissio katsoo, että tarkasteltaessa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä tietyn toimenpiteen johdosta sitä ei pidä tarkastella toimenpiteen tavoitteiden tai syiden vaan sen vaikutusten perusteella (51). Vaikka toimenpide teoriassa hyödyttäisikin kaikkia toimialoja ja yrityksiä, sitä voidaan kuitenkin pitää valikoivana, jos se ei tosiasiallisesti hyödytä kaikkia maan yrityksiä. Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiasta seuraavaa: ”Sillä perusteella, että toimenpiteestä hyötyviä yrityksiä on paljon, tai sillä perusteella, että teollisuuden alat, joilla nämä yritykset toimivat, ovat moninaisia ja tärkeitä, ei ole mahdollista päätellä, että (...) ohjelmat olisivat yleisluonteinen talouspoliittinen toimenpide (...).” (52). |
| --- | --- |

(100)

Itävallan toisen perustelun osalta komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide on senkin vuoksi valikoiva, että se kohdistuu tosiasiassa ensisijaisesti rajoitettuun määrään yrityksiä, jotka valmistavat tiettyjä energiaintensiivisiä hyödykkeitä. Komissio katsoo, että tarkasteltaessa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä tietyn toimenpiteen johdosta sitä ei pidä tarkastella toimenpiteen tavoitteiden tai syiden vaan sen vaikutusten perusteella (51). Vaikka toimenpide teoriassa hyödyttäisikin kaikkia toimialoja ja yrityksiä, sitä voidaan kuitenkin pitää valikoivana, jos se ei tosiasiallisesti hyödytä kaikkia maan yrityksiä. Yhteisöjen tuomioistuin totesi asiasta seuraavaa: ”Sillä perusteella, että toimenpiteestä hyötyviä yrityksiä on paljon, tai sillä perusteella, että teollisuuden alat, joilla nämä yritykset toimivat, ovat moninaisia ja tärkeitä, ei ole mahdollista päätellä, että (...) ohjelmat olisivat yleisluonteinen talouspoliittinen toimenpide (...).” (52).

| (101) | Tutkimustensa yhteydessä komissio totesi, että ilmoitettu ohjelma kohdistuu ensi sijassa hyvin harvoihin, useimmiten hyödykkeitä tuottaviin yrityksiin. Tähän liittyen Itävalta esitti 9 päivänä syyskuuta 2010 tietoja, jotka perustuivat ohjelman senhetkiseen soveltamiseen ilmoittamiskynnysarvoja alhaisemmin tuki-intensiteetein. Näiden tietojen mukaan Itävallan noin 300 000 yrityksestä vain noin 2 000 oli pyrkinyt ohjelman piiriin (toisin sanoen alle 1 prosentti kaikista Itävallan yrityksistä). Lisäksi ohjelman tämänhetkisen soveltamistavan johdosta noin 66 prosenttia varoista hyödyttää yrityksiä, jotka toimivat ”hyödykkeiden tuotannon” alalla (53). Siinä tapauksessa, että Itävalta korottaisi tuki-intensiteettejä vähämerkityksisen tuen kynnysarvot ylittäviksi (kun ohjelmaa tällä hetkellä sovelletaan niiden alle jäävin tuki-intensiteetein), komissio totesi lisäksi, että toimenpide keskittyisi tuolloin oletettavasti vielä voimakkaammin hyödykkeiden tuotannon alalla toimiviin yrityksiin. Tämä näkyy siinä, että Itävallan esittämien tietojen perusteella vain kaksitoista yritystä hyötyisi korkeammista tuki-intensiteeteistä kuin nyt sovellettavan ohjelmaversion yhteydessä, ja vain kaksi näistä yrityksistä toimii liikennealalla, kun taas kymmenen niistä toimii hyödykkeiden tuotannon alalla (54). |
| --- | --- |

(101)

Tutkimustensa yhteydessä komissio totesi, että ilmoitettu ohjelma kohdistuu ensi sijassa hyvin harvoihin, useimmiten hyödykkeitä tuottaviin yrityksiin. Tähän liittyen Itävalta esitti 9 päivänä syyskuuta 2010 tietoja, jotka perustuivat ohjelman senhetkiseen soveltamiseen ilmoittamiskynnysarvoja alhaisemmin tuki-intensiteetein. Näiden tietojen mukaan Itävallan noin 300 000 yrityksestä vain noin 2 000 oli pyrkinyt ohjelman piiriin (toisin sanoen alle 1 prosentti kaikista Itävallan yrityksistä). Lisäksi ohjelman tämänhetkisen soveltamistavan johdosta noin 66 prosenttia varoista hyödyttää yrityksiä, jotka toimivat ”hyödykkeiden tuotannon” alalla (53). Siinä tapauksessa, että Itävalta korottaisi tuki-intensiteettejä vähämerkityksisen tuen kynnysarvot ylittäviksi (kun ohjelmaa tällä hetkellä sovelletaan niiden alle jäävin tuki-intensiteetein), komissio totesi lisäksi, että toimenpide keskittyisi tuolloin oletettavasti vielä voimakkaammin hyödykkeiden tuotannon alalla toimiviin yrityksiin. Tämä näkyy siinä, että Itävallan esittämien tietojen perusteella vain kaksitoista yritystä hyötyisi korkeammista tuki-intensiteeteistä kuin nyt sovellettavan ohjelmaversion yhteydessä, ja vain kaksi näistä yrityksistä toimii liikennealalla, kun taas kymmenen niistä toimii hyödykkeiden tuotannon alalla (54).

| (102) | Edellä esitetystä komissio päättelee, että ilmoitettu ohjelma ei hyödytä useimpia Itävallan talouden toimialoja lainkaan tai vain vähäisessä määrin, mutta se suosii pääasiassa yhdellä näistä toimialoista, hyödykkeiden tuotannossa toimivia yrityksiä. Riippumatta niiden toimialojen lukumäärästä, joilla toimivat yritykset voivat hyötyä tästä toimenpiteestä, se kohdistuu pääasiassa hyödykkeitä tuottaviin yrityksiin ja sitä on sen vuoksi tosiasiassa pidettävä valikoivana. |
| --- | --- |

(102)

Edellä esitetystä komissio päättelee, että ilmoitettu ohjelma ei hyödytä useimpia Itävallan talouden toimialoja lainkaan tai vain vähäisessä määrin, mutta se suosii pääasiassa yhdellä näistä toimialoista, hyödykkeiden tuotannossa toimivia yrityksiä. Riippumatta niiden toimialojen lukumäärästä, joilla toimivat yritykset voivat hyötyä tästä toimenpiteestä, se kohdistuu pääasiassa hyödykkeitä tuottaviin yrityksiin ja sitä on sen vuoksi tosiasiassa pidettävä valikoivana.

| (103) | Edellä esitetystä komissio päättelee, että ilmoitettu vapautusmekanismi on valikoiva, koska siinä säädetään ensinnäkin 0,5 prosentin kynnysarvosta, jolla toimenpide kohdistetaan vain energiaintensiivisiin yrityksiin, ja toiseksi koska nämä yritykset toimivat ensisijaisesti hyödykkeiden tuotannon alalla. |
| --- | --- |

(103)

Edellä esitetystä komissio päättelee, että ilmoitettu vapautusmekanismi on valikoiva, koska siinä säädetään ensinnäkin 0,5 prosentin kynnysarvosta, jolla toimenpide kohdistetaan vain energiaintensiivisiin yrityksiin, ja toiseksi koska nämä yritykset toimivat ensisijaisesti hyödykkeiden tuotannon alalla.

| (104) | Komissio toteaa, että luonteeltaan valikoiva toimenpide ei kuitenkaan täytä valikoivuuden kriteeriä, jos valikoivuus on perusteltua järjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi (55). Komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseisen jäsenvaltion on osoitettava asian olevan näin (56). |
| --- | --- |

(104)

Komissio toteaa, että luonteeltaan valikoiva toimenpide ei kuitenkaan täytä valikoivuuden kriteeriä, jos valikoivuus on perusteltua järjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi (55). Komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseisen jäsenvaltion on osoitettava asian olevan näin (56).

| (105) | Yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen mukaan tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ainoastaan jälkimmäiset mekanismit tulevat kysymykseen perusteluina verojärjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteen tai sisäisen rakenteen suhteen (57). Ulkoiset tavoitteet on otettava huomioon tuen soveltuvuutta arvioitaessa (58). |
| --- | --- |

(105)

Yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen mukaan tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ainoastaan jälkimmäiset mekanismit tulevat kysymykseen perusteluina verojärjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteen tai sisäisen rakenteen suhteen (57). Ulkoiset tavoitteet on otettava huomioon tuen soveltuvuutta arvioitaessa (58).

| (106) | Itävallan käsityksen mukaan määrien eriyttäminen ÖSG:n 22c §:n mukaisesti tähtää yritysten kapasiteetin huomioon ottamiseen lisämaksujen suorittamisen yhteydessä. Lisäksi vapautusmekanismi ei sen mukaan heikennä ÖSG:ssä säädettyjä ympäristöetuja, sillä ekosähkön tukemiseen käytettävät tukimäärät eivät laske. Ainoastaan alentamalla tiettyjen yritysten ympäristökustannuksia pystytään luomaan ekosähkön kestävä rahoitusmekanismi, joka on välttämätön uusiutuvien energialähteiden tukemisen takaamiseksi. |
| --- | --- |

(106)

Itävallan käsityksen mukaan määrien eriyttäminen ÖSG:n 22c §:n mukaisesti tähtää yritysten kapasiteetin huomioon ottamiseen lisämaksujen suorittamisen yhteydessä. Lisäksi vapautusmekanismi ei sen mukaan heikennä ÖSG:ssä säädettyjä ympäristöetuja, sillä ekosähkön tukemiseen käytettävät tukimäärät eivät laske. Ainoastaan alentamalla tiettyjen yritysten ympäristökustannuksia pystytään luomaan ekosähkön kestävä rahoitusmekanismi, joka on välttämätön uusiutuvien energialähteiden tukemisen takaamiseksi.

| (107) | Komissio toteaa tässä yhteydessä, että selvityshinnan myötä perustetun järjestelmän olennaisena tavoitteena on saada tuloja, jotka on tarkoitus käyttää erityisesti uusiutuvien energialähteiden tukemiseen. Vapautusmekanismin perustavanlaatuisena päämääränä on kuitenkin parantaa energiaintensiivisten yritysten kilpailukykyä siten, että niiden maksama sähkönhinta on alhaisempi, ja lisätä tällä tavoin selvityshintaan perustuvan järjestelmän hyväksyttävyyttä. Tämä merkitsee järjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen ulkopuolisen päämäärän tavoittelua. |
| --- | --- |

(107)

Komissio toteaa tässä yhteydessä, että selvityshinnan myötä perustetun järjestelmän olennaisena tavoitteena on saada tuloja, jotka on tarkoitus käyttää erityisesti uusiutuvien energialähteiden tukemiseen. Vapautusmekanismin perustavanlaatuisena päämääränä on kuitenkin parantaa energiaintensiivisten yritysten kilpailukykyä siten, että niiden maksama sähkönhinta on alhaisempi, ja lisätä tällä tavoin selvityshintaan perustuvan järjestelmän hyväksyttävyyttä. Tämä merkitsee järjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen ulkopuolisen päämäärän tavoittelua.

| (108) | Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisen ulkopuolisen päämäärän tavoittelua ei voida käyttää toimenpiteen perusteluna, joka koskisi verojärjestelmän luonnetta tai sisäistä rakennetta (59). Tätä voidaan analysoida ainoastaan arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille (60). |
| --- | --- |

(108)

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaisen ulkopuolisen päämäärän tavoittelua ei voida käyttää toimenpiteen perusteluna, joka koskisi verojärjestelmän luonnetta tai sisäistä rakennetta (59). Tätä voidaan analysoida ainoastaan arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille (60).

| (109) | Itävalta toi esiin kaksi valtiontuista tehtyä päätöstä, joilla se pyrki tukemaan väitettään siitä, että vapautusmekanismi olisi perusteltu järjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen vuoksi, mutta komissio toteaa tilanteen olleen kyseisissä päätöksissä erilainen. Asiassa N 271/06, joka koski ylijäämälämpöön liittyneitä Tanskan verosäännöksiä, valtiontukitoimenpiteellä pyrittiin varmistamaan verokohtelun tasapuolisuus kaikkien energiatuotteiden osalta, ei kilpailukyvyn parantamiseen. Valtiontukitoimenpide N 860/06, joka koski Saksassa myönnettyjä vapautuksia energiaverosta kaksoiskäyttötuotteina käytettäville energiatuotteille, perustui periaatteeseen vain lämmitys- tai moottoripolttoaineina käytettyjen energiatuotteiden verotuksesta. |
| --- | --- |

(109)

Itävalta toi esiin kaksi valtiontuista tehtyä päätöstä, joilla se pyrki tukemaan väitettään siitä, että vapautusmekanismi olisi perusteltu järjestelmän logiikan ja sisäisen rakenteen vuoksi, mutta komissio toteaa tilanteen olleen kyseisissä päätöksissä erilainen. Asiassa N 271/06, joka koski ylijäämälämpöön liittyneitä Tanskan verosäännöksiä, valtiontukitoimenpiteellä pyrittiin varmistamaan verokohtelun tasapuolisuus kaikkien energiatuotteiden osalta, ei kilpailukyvyn parantamiseen. Valtiontukitoimenpide N 860/06, joka koski Saksassa myönnettyjä vapautuksia energiaverosta kaksoiskäyttötuotteina käytettäville energiatuotteille, perustui periaatteeseen vain lämmitys- tai moottoripolttoaineina käytettyjen energiatuotteiden verotuksesta.

| (110) | Edellä esitetystä seuraa, että ilmoitettu energiaintensiivisten tuotannonalojen vapautus ei ole perusteltu järjestelmän luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetystä seuraa, että ilmoitettu energiaintensiivisten tuotannonalojen vapautus ei ole perusteltu järjestelmän luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi.

| (111) | Tämän johdosta komissio päättelee, että ilmoitettu toimenpide täyttää valikoivuuden edellytyksen, koska se on tosiasiassa valikoiva eikä se ole perusteltu järjestelmän luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(111)

Tämän johdosta komissio päättelee, että ilmoitettu toimenpide täyttää valikoivuuden edellytyksen, koska se on tosiasiassa valikoiva eikä se ole perusteltu järjestelmän luonteen tai sisäisen rakenteen vuoksi.

5.1.4   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (112) | Komission näkemyksen mukaan toimenpide on toimintatukea, ja sen edunsaajat toimivat pääasiassa energiaintensiivisten hyödykkeiden kuten metallin tai paperituotteiden tuotannon alalla (61). Näillä toimialoilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja yritykset kilpailevat muiden jäsenvaltioiden yritysten kanssa. Sen vuoksi käsiteltävänä oleva toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(112)

Komission näkemyksen mukaan toimenpide on toimintatukea, ja sen edunsaajat toimivat pääasiassa energiaintensiivisten hyödykkeiden kuten metallin tai paperituotteiden tuotannon alalla (61). Näillä toimialoilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja yritykset kilpailevat muiden jäsenvaltioiden yritysten kanssa. Sen vuoksi käsiteltävänä oleva toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan sisämarkkinoilla.

5.1.5   Päätelmä

| (113) | Komissio päättelee, että vapautusmekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, koska sen vaikutuksesta valtion varat vähenevät, mikä tuo energiaintensiivisille yrityksille valikoivaa etua. Toimenpide voi sen vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(113)

Komissio päättelee, että vapautusmekanismi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, koska sen vaikutuksesta valtion varat vähenevät, mikä tuo energiaintensiivisille yrityksille valikoivaa etua. Toimenpide voi sen vuoksi vaikuttaa jäsenvaltioiden kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

5.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

| (114) | Itävalta on sitoutunut olemaan toteuttamatta tukea ennen Euroopan komission hyväksyntää. Itävalta on ilmoittanut toimenpiteestä ennen sen toteuttamista ja täyttänyt siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen velvollisuutensa (62). |
| --- | --- |

(114)

Itävalta on sitoutunut olemaan toteuttamatta tukea ennen Euroopan komission hyväksyntää. Itävalta on ilmoittanut toimenpiteestä ennen sen toteuttamista ja täyttänyt siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisen velvollisuutensa (62).

5.3   Tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi

| (115) | Komissio voi todeta valtiontuet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion on osoitettava, että toimenpide on sisämarkkinoille soveltuva (63). |
| --- | --- |

(115)

Komissio voi todeta valtiontuet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion on osoitettava, että toimenpide on sisämarkkinoille soveltuva (63).

| (116) | Komissiolla on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvissa tukiasioissa suuri harkintavalta (64). Tämän harkintavallan käyttämiseksi komissio on julkaissut suuntaviivoja ja tiedonantoja; niissä määritellään arviointiperusteet, joiden mukaisesti tietynlaiset tuet voidaan todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission valtiontukien valvonnan alalla julkaisemat suuntaviivat ja tiedonannot sitovat komissiota siltä osin, kuin ne eivät poikkea SEUT-sopimuksen määräyksistä ja ovat jäsenvaltioiden hyväksymiä (65). |
| --- | --- |

(116)

Komissiolla on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvissa tukiasioissa suuri harkintavalta (64). Tämän harkintavallan käyttämiseksi komissio on julkaissut suuntaviivoja ja tiedonantoja; niissä määritellään arviointiperusteet, joiden mukaisesti tietynlaiset tuet voidaan todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission valtiontukien valvonnan alalla julkaisemat suuntaviivat ja tiedonannot sitovat komissiota siltä osin, kuin ne eivät poikkea SEUT-sopimuksen määräyksistä ja ovat jäsenvaltioiden hyväksymiä (65).

| (117) | Sen vuoksi aluksi on arvioitava, kuuluuko ilmoitettu tuki yksien tai useampien suuntaviivojen tai tiedonantojen soveltamisalaan ja voidaanko se todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi sillä perusteella, että se täyttää niissä määritetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit. |
| --- | --- |

(117)

Sen vuoksi aluksi on arvioitava, kuuluuko ilmoitettu tuki yksien tai useampien suuntaviivojen tai tiedonantojen soveltamisalaan ja voidaanko se todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi sillä perusteella, että se täyttää niissä määritetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteerit.

| (118) | Itävalta väittää, että ilmoitettu toimenpide kuuluu ympäristönsuojelutuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (66) soveltamisalaan tai että näitä suuntaviivoja on sovellettava vastaavasti. Tämän lisäksi Itävalta katsoo tuen kuuluvan yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (67) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(118)

Itävalta väittää, että ilmoitettu toimenpide kuuluu ympäristönsuojelutuesta annettujen yhteisön suuntaviivojen (66) soveltamisalaan tai että näitä suuntaviivoja on sovellettava vastaavasti. Tämän lisäksi Itävalta katsoo tuen kuuluvan yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (67) soveltamisalaan.

| (119) | Toimintatukien myöntäminen on kuitenkin mahdollista selvästi määritellyissä tilanteissa. Toimintatukea voidaan myöntää erityisesti verohuojennusten muodossa tietyin edellytyksin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen (68) 4 luvun tai ryhmäpoikkeusasetuksen (69) 25 artiklan perusteella. Lisäksi tietyin edellytyksin toimenpiteitä voidaan tarkastella suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(119)

Toimintatukien myöntäminen on kuitenkin mahdollista selvästi määritellyissä tilanteissa. Toimintatukea voidaan myöntää erityisesti verohuojennusten muodossa tietyin edellytyksin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen (68) 4 luvun tai ryhmäpoikkeusasetuksen (69) 25 artiklan perusteella. Lisäksi tietyin edellytyksin toimenpiteitä voidaan tarkastella suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

5.3.1   Ympäristönsuojelutuen suuntaviivat

| (120) | Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisala määritellään seuraavasti (70):






  ”(58) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan valtiontukeen ympäristönsuojelulle. Niiden soveltamisessa noudatetaan muita valtiontukien alalla noudatettavia yhteisön menettelytapoja, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muita määräyksiä sekä perussopimusten nojalla annettuja säädöksiä. |
| --- | --- | --- |

(120)

Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisala määritellään seuraavasti (70):

”(58)

| (59) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan ympäristönsuojelua edistävään tukeen kaikilla perustamissopimuksen kattamilla aloilla. Lisäksi suuntaviivoja sovelletaan yhteisön erityisten valtiontukisääntöjen soveltamisalaan kuuluviin aloihin (terästeollisuus, laivanrakennus, moottoriajoneuvot, synteettikuidut, liikenne, hiiliteollisuus, maatalous ja kalastus), jos kyseisissä erityissäännöissä ei toisin määrätä.” |
| --- | --- |

(59)

| (121) | Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 70 kohdan 1 alakohdan mukaan ympäristönsuojelulla tarkoitetaan kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentämään tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohdasta käy ilmi, että toimenpiteet, jotka vaikuttavat ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen, kuuluvat ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(121)

Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 70 kohdan 1 alakohdan mukaan ympäristönsuojelulla tarkoitetaan kaikkia toimenpiteitä, joilla pyritään korjaamaan tai ennaltaehkäisemään fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta toiminnasta aiheutuvia haittoja, pienentämään tällaisten haittojen riskiä tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 151 kohdasta käy ilmi, että toimenpiteet, jotka vaikuttavat ainakin välillisesti ympäristönsuojelun tason parantumiseen, kuuluvat ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan.

| (122) | Itävalta katsoo, että vapautusmekanismi edistää ympäristönsuojelua välillisesti kahdesta syystä: mekanismi on ensinnäkin olennainen edellytys sille, että saadaan taattua poliittinen tuki selvityshinnan korotukselle korkeammalle tasolle, mikä puolestaan on välttämätöntä, jotta sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä saadaan lisättyä. Toiseksi se vetää perässään sähkönkulutuksen hintoja ylöspäin, minkä kautta syntyy kannustin energiatehokkaampaan toimintaan. |
| --- | --- |

(122)

Itävalta katsoo, että vapautusmekanismi edistää ympäristönsuojelua välillisesti kahdesta syystä: mekanismi on ensinnäkin olennainen edellytys sille, että saadaan taattua poliittinen tuki selvityshinnan korotukselle korkeammalle tasolle, mikä puolestaan on välttämätöntä, jotta sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä saadaan lisättyä. Toiseksi se vetää perässään sähkönkulutuksen hintoja ylöspäin, minkä kautta syntyy kannustin energiatehokkaampaan toimintaan.

| (123) | Komissio toteaa ensimmäisen väitteen osalta, että selvityshinnan ja uusiutuvista energialähteistä tuotettavan sähkön lisäämisen välillä ei välttämättä ole yhteyttä. Itävalta on uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (71), jäljempänä ’uusiutuvan energian direktiivi’, kautta velvoitettu lisäämään uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoaan. Itävallalla on kuitenkin vapaus päättää rahoituksesta itse. Se voisi käyttää esimerkiksi myös verotuloja. Sen vuoksi vapautusmekanismi ei ole välttämätön uusiutuvista energialähteistä tuotettavan sähkön lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(123)

Komissio toteaa ensimmäisen väitteen osalta, että selvityshinnan ja uusiutuvista energialähteistä tuotettavan sähkön lisäämisen välillä ei välttämättä ole yhteyttä. Itävalta on uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (71), jäljempänä ’uusiutuvan energian direktiivi’, kautta velvoitettu lisäämään uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoaan. Itävallalla on kuitenkin vapaus päättää rahoituksesta itse. Se voisi käyttää esimerkiksi myös verotuloja. Sen vuoksi vapautusmekanismi ei ole välttämätön uusiutuvista energialähteistä tuotettavan sähkön lisäämiseksi.

| (124) | Toisesta väitteestä komissio toteaa, että vapautusmekanismi toimii katon tavoin. Energiaintensiivisten yritysten maksama keskimääräinen sähkön hinta laskee jokaisen kulutetun lisäkilowattitunnin myötä, joka ylittää kynnysarvon. Sen sijaan, että vapautusmekanismi kannustaisi tukemaan energiatehokkuutta, se johtaa pikemminkin energiatehokkuuden laskuun. |
| --- | --- |

(124)

Toisesta väitteestä komissio toteaa, että vapautusmekanismi toimii katon tavoin. Energiaintensiivisten yritysten maksama keskimääräinen sähkön hinta laskee jokaisen kulutetun lisäkilowattitunnin myötä, joka ylittää kynnysarvon. Sen sijaan, että vapautusmekanismi kannustaisi tukemaan energiatehokkuutta, se johtaa pikemminkin energiatehokkuuden laskuun.

| (125) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että vapautusmekanismi ei kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(125)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että vapautusmekanismi ei kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan.

| (126) | Vaikka toimenpide kuuluisikin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, mikä tässä asiassa ei pidä paikkaansa, komissio toteaa, ettei sitä voitaisi määritellä sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa mainitut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(126)

Vaikka toimenpide kuuluisikin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, mikä tässä asiassa ei pidä paikkaansa, komissio toteaa, ettei sitä voitaisi määritellä sisämarkkinoille soveltuvaksi, koska ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa mainitut edellytykset eivät täyty.

| (127) | Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa tehdään sisämarkkinoille soveltumista koskevan tarkastelun yhteydessä ero yhdenmukaistettujen ja yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen välillä. Veronluonteinen maksu selvityshinnan muodossa ei ole unionin tasolla yhdenmukaistettu ympäristövero. Komissio toteaa tätä taustaa vasten, että uusiutuvan energian direktiivissä määritellään uusiutuviin energialähteisiin liittyvät sitovat tavoitteet, mutta keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi. |
| --- | --- |

(127)

Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa tehdään sisämarkkinoille soveltumista koskevan tarkastelun yhteydessä ero yhdenmukaistettujen ja yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen välillä. Veronluonteinen maksu selvityshinnan muodossa ei ole unionin tasolla yhdenmukaistettu ympäristövero. Komissio toteaa tätä taustaa vasten, että uusiutuvan energian direktiivissä määritellään uusiutuviin energialähteisiin liittyvät sitovat tavoitteet, mutta keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi.

| (128) | Vapautusmekanismia olisi tarkasteltava sen vuoksi ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisten, yhdenmukaistamattomia ympäristöveroja koskevien sääntöjen mukaisesti (72). |
| --- | --- |

(128)

Vapautusmekanismia olisi tarkasteltava sen vuoksi ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisten, yhdenmukaistamattomia ympäristöveroja koskevien sääntöjen mukaisesti (72).

| (129) | Näiden määräysten mukaan jäsenvaltion on toimitettava tietoja verovapautusten/veronalennusten piiriin kuuluvista toimialoista tai tuensaajaluokista sekä suurimpien tuensaajien tilanteesta kullakin toimialalla ja siitä, kuinka verotus voi osaltaan vaikuttaa ympäristönsuojeluun. Vapautuksen piiriin kuuluvat toimialat olisi kuvailtava hyvin ja kunkin toimialan suurimmista tuensaajista olisi toimitettava luettelo (erityisesti liikevaihdon, markkinaosuuksien ja veropohjan suuruuden perusteella) (73). Näiden tietojen perusteella komission on arvioitava, ovatko ympäristöveron alennukset tai siitä vapautukset välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Välttämättömyyden kriteerin täyttymisestä määrätään, että tuensaajat on valittava objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, ympäristöveron on ilman alennusta johdettava tuotantokustannusten merkittävään nousuun, jota ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (74). Tuen oikeasuhteisuudesta määrätään, että kyseisen jäsenvaltion on osoitettava, että kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta, että tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, ja että veronalennusten tai verovapautusten myöntäminen on sidottu ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamista koskeviin sopimuksiin (75). |
| --- | --- |

(129)

Näiden määräysten mukaan jäsenvaltion on toimitettava tietoja verovapautusten/veronalennusten piiriin kuuluvista toimialoista tai tuensaajaluokista sekä suurimpien tuensaajien tilanteesta kullakin toimialalla ja siitä, kuinka verotus voi osaltaan vaikuttaa ympäristönsuojeluun. Vapautuksen piiriin kuuluvat toimialat olisi kuvailtava hyvin ja kunkin toimialan suurimmista tuensaajista olisi toimitettava luettelo (erityisesti liikevaihdon, markkinaosuuksien ja veropohjan suuruuden perusteella) (73). Näiden tietojen perusteella komission on arvioitava, ovatko ympäristöveron alennukset tai siitä vapautukset välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Välttämättömyyden kriteerin täyttymisestä määrätään, että tuensaajat on valittava objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, ympäristöveron on ilman alennusta johdettava tuotantokustannusten merkittävään nousuun, jota ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (74). Tuen oikeasuhteisuudesta määrätään, että kyseisen jäsenvaltion on osoitettava, että kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta, että tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, ja että veronalennusten tai verovapautusten myöntäminen on sidottu ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamista koskeviin sopimuksiin (75).

| (130) | Komissio toteaa kuitenkin, että Itävalta ei ole toimittanut edellä mainittuja tietoja huolimatta komission useista pyynnöistä (76). Näin ollen komissio ei ole voinut arvioida, onko tuki välttämätöntä ja oikeasuhteista ja millä tavoin se edistää ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(130)

Komissio toteaa kuitenkin, että Itävalta ei ole toimittanut edellä mainittuja tietoja huolimatta komission useista pyynnöistä (76). Näin ollen komissio ei ole voinut arvioida, onko tuki välttämätöntä ja oikeasuhteista ja millä tavoin se edistää ympäristönsuojelua.

5.3.2   Analogia ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa

| (131) | Koska ilmoitettu vapautusmekanismi ei edistä ympäristönsuojelua edes välillisesti, komissio arvioi lisäksi, voitaisiinko vapautusmekanismi hyväksyä soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa. |
| --- | --- |

(131)

Koska ilmoitettu vapautusmekanismi ei edistä ympäristönsuojelua edes välillisesti, komissio arvioi lisäksi, voitaisiinko vapautusmekanismi hyväksyä soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun kanssa.

| (132) | Itävallan mukaan vapautusmekanismia voitaisiin arvioida soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 ja 153 kohdan sääntöjen kanssa, jotka koskevat yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettäviä alennuksia. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa siitä, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa määrätään kahdentyyppisistä ympäristöveron alennuksia koskevista arvioinneista, jotka voivat johtaa erilaisiin johtopäätöksiin. Ensinnäkin 4 luvussa on määräyksiä energiaverodirektiivissä yhdenmukaistettuja energiaveroja koskevista alennuksista, jotka voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuviksi ilman lisäarviointia, jos niiden yhteydessä noudatetaan energiaverodirektiivissä määritettyjä vähimmäisverotasoja. Toiseksi 4 lukuun sisältyy tiettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen alennusten sekä energiaverodirektiivissä määriteltyjä vähimmäisverotasoja alhaisempien yhdenmukaistettujen energiaverojen alennusten arviointia. Näiden sääntöjen mukaan jäsenvaltion on muun muassa annettava kattavat tiedot kunkin toimenpiteen välttämättömyydestä ja oikeasuhteisuudesta. Itävalta väittää, että komissio voisi hyväksyä veronluonteisia maksuja koskevan vapautusmekanismin sillä perusteella, että edunsaajayritykset maksavat ainakin Itävallan energiaveron vähimmäistason. |
| --- | --- |

(132)

Itävallan mukaan vapautusmekanismia voitaisiin arvioida soveltamalla analogiaa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 ja 153 kohdan sääntöjen kanssa, jotka koskevat yhdenmukaistetuista ympäristöveroista myönnettäviä alennuksia. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa siitä, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa määrätään kahdentyyppisistä ympäristöveron alennuksia koskevista arvioinneista, jotka voivat johtaa erilaisiin johtopäätöksiin. Ensinnäkin 4 luvussa on määräyksiä energiaverodirektiivissä yhdenmukaistettuja energiaveroja koskevista alennuksista, jotka voidaan todeta sisämarkkinoille soveltuviksi ilman lisäarviointia, jos niiden yhteydessä noudatetaan energiaverodirektiivissä määritettyjä vähimmäisverotasoja. Toiseksi 4 lukuun sisältyy tiettyjä sääntöjä, jotka koskevat yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen alennusten sekä energiaverodirektiivissä määriteltyjä vähimmäisverotasoja alhaisempien yhdenmukaistettujen energiaverojen alennusten arviointia. Näiden sääntöjen mukaan jäsenvaltion on muun muassa annettava kattavat tiedot kunkin toimenpiteen välttämättömyydestä ja oikeasuhteisuudesta. Itävalta väittää, että komissio voisi hyväksyä veronluonteisia maksuja koskevan vapautusmekanismin sillä perusteella, että edunsaajayritykset maksavat ainakin Itävallan energiaveron vähimmäistason.

| (133) | Komissio toteaa, ettei sen päätöksentekokäytännössä eikä yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännöissä ole ennakkotapauksia, joissa yhdenmukaistettujen energiaverojen arviointia koskevia ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisia sääntöjä olisi sovellettu analogian perusteella veronluonteisiin maksuihin. |
| --- | --- |

(133)

Komissio toteaa, ettei sen päätöksentekokäytännössä eikä yhteisöjen tuomioistuinten oikeuskäytännöissä ole ennakkotapauksia, joissa yhdenmukaistettujen energiaverojen arviointia koskevia ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisia sääntöjä olisi sovellettu analogian perusteella veronluonteisiin maksuihin.

| (134) | Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU-lainsäädännön säännöstä voidaan soveltaa analogisesti, jos kumpikin seuraavista edellytyksistä täyttyy: ensinnäkin asiaan sovellettavien sääntöjen on oltava hyvin samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä on oltava aukko, joka ei sovellu yhteen jonkin EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voidaan saada suljettua (77). Näiden edellytysten valossa komissio toteaa, että analogioita käytetään EU-oikeudessa vain poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

(134)

Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU-lainsäädännön säännöstä voidaan soveltaa analogisesti, jos kumpikin seuraavista edellytyksistä täyttyy: ensinnäkin asiaan sovellettavien sääntöjen on oltava hyvin samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä on oltava aukko, joka ei sovellu yhteen jonkin EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voidaan saada suljettua (77). Näiden edellytysten valossa komissio toteaa, että analogioita käytetään EU-oikeudessa vain poikkeustapauksissa.

| (135) | Ensinnäkin kuhunkin asiaan sovellettavien sääntöjen on oltava hyvin samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Koska ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukuun sisältyy vapautuksia ympäristöverosta tai ympäristöveron alennuksia, täytyy ÖSG:n sääntöjen, jotka koskevat ilmoitettuja maksuja, vastata kattavasti ympäristöveroihin sovellettavia sääntöjä.
  Komissio totesi kuitenkin, että EU-lainsäädännön mukaan suhteessa ympäristöveroihin vallitseva oikeudellinen tilanne ei ole verrattavissa EU-lainsäädännön mukaan suhteessa veronluonteisiin maksuihin vallitsevaan oikeudelliseen tilanteeseen. EU-lainsäädännössä ei ole erityisiä sääntöjä veronluonteisille maksuille, kun taas ympäristöverojen kantamiselle on olemassa erityiset säännöt. Kyseessä ovat erityisesti energiaverodirektiivissä määritetyt vähimmäisverotasot sekä niistä myönnettävät vapautukset, jotka myönnetään ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa ja ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa määritetyin edellytyksin. Veronluonteisten maksujen osalta komissio toteaa, ettei ole olemassa niitä koskevia sääntöjä vapautuksista eikä alennuksista sen paremmin kuin vähimmäistasoistakaan. |
| --- | --- |

(135)

Ensinnäkin kuhunkin asiaan sovellettavien sääntöjen on oltava hyvin samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Koska ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 lukuun sisältyy vapautuksia ympäristöverosta tai ympäristöveron alennuksia, täytyy ÖSG:n sääntöjen, jotka koskevat ilmoitettuja maksuja, vastata kattavasti ympäristöveroihin sovellettavia sääntöjä.

Komissio totesi kuitenkin, että EU-lainsäädännön mukaan suhteessa ympäristöveroihin vallitseva oikeudellinen tilanne ei ole verrattavissa EU-lainsäädännön mukaan suhteessa veronluonteisiin maksuihin vallitsevaan oikeudelliseen tilanteeseen. EU-lainsäädännössä ei ole erityisiä sääntöjä veronluonteisille maksuille, kun taas ympäristöverojen kantamiselle on olemassa erityiset säännöt. Kyseessä ovat erityisesti energiaverodirektiivissä määritetyt vähimmäisverotasot sekä niistä myönnettävät vapautukset, jotka myönnetään ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvussa ja ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa määritetyin edellytyksin. Veronluonteisten maksujen osalta komissio toteaa, ettei ole olemassa niitä koskevia sääntöjä vapautuksista eikä alennuksista sen paremmin kuin vähimmäistasoistakaan.

| (136) | Tästä komissio päättelee, ettei Itävallan järjestelmän yhteyteen kuuluviin veronluonteisiin maksuihin sovelleta sääntöjä, jotka vastaavat ympäristöveroja EU-lainsäädännön mukaan koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

(136)

Tästä komissio päättelee, ettei Itävallan järjestelmän yhteyteen kuuluviin veronluonteisiin maksuihin sovelleta sääntöjä, jotka vastaavat ympäristöveroja EU-lainsäädännön mukaan koskevia sääntöjä.

| (137) | Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä on oltava aukko, joka ei sovellu yhteen EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voidaan saada suljettua. |
| --- | --- |

(137)

Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä on oltava aukko, joka ei sovellu yhteen EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voidaan saada suljettua.

| (138) | Toimenpiteitä, jotka eivät kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, voidaan kuitenkin arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Komissio ei ole löytänyt ympäristönsuojelutuen suuntaviivoista tällaista aukkoa, jonka perusteella ilmoitettu toimenpide voitaisiin arvioida soveltamalla analogiaa. Tämä johtopäätös pätee sekä yhdenmukaistettuja että yhdenmukaistamattomia veroja koskeviin analogioihin. |
| --- | --- |

(138)

Toimenpiteitä, jotka eivät kuulu ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltamisalaan, voidaan kuitenkin arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Komissio ei ole löytänyt ympäristönsuojelutuen suuntaviivoista tällaista aukkoa, jonka perusteella ilmoitettu toimenpide voitaisiin arvioida soveltamalla analogiaa. Tämä johtopäätös pätee sekä yhdenmukaistettuja että yhdenmukaistamattomia veroja koskeviin analogioihin.

| (139) | Veronluonteisista maksuista myönnettäviä vapautuksia koskevien sääntöjen puuttumista ei voitu korjata myöskään soveltamalla analogiaa energiaverojen alennuksia koskevien EU-lainsäädännön mukaisten sääntöjen kanssa. Tästä komissio toteaa, että yhdenmukaistettujen energiaverojen alennuksia koskevien sääntöjen analoginen soveltaminen yhdenmukaistamattomiin veronluonteisiin maksuihin tarkoittaisi myös sitä, että yritykset pystyisivät noudattamaan energiaverodirektiivin vähimmäisverotasoja maksamalla tällaisia veronluonteisia maksuja. Tällainen lähestymistapa ei ole energiaverodirektiivin tarkoituksen mukainen. Komissio katsoo, että energiaverodirektiivin mukaiset vähimmäisverotasot määritettiin ainoastaan sovellettaviksi yhdenmukaistetun energiaverojärjestelmän yhteydessä. Niiden käyttö vertailukohteena yhdenmukaistetun alueen ulkopuolella olisi soveltamista, jota niille ei ollut tarkoitettu. Vähimmäisverotasoja ei selvästikään määritetty sitä varten, että saataisiin määritettyä kokonaiskuormitus, joka energiaintensiivisten yritysten on ympäristöön liittyvien sääntelytoimenpiteiden, erityisesti syöttötariffien rahoitusmekanismien, seurauksena kannettava. Tällaisen lähestymistavan yhteydessä jätettäisiin huomiotta myös se, että valtiontukipolitiikassa hyväksytään lempeä suhtautumistapa verovapautuksiin, jotka ylittävät yhdenmukaistetun vähimmäistason, siitä syystä, että yhdenmukainen kohtelu taataan ainakin tietyssä määrin noudattamalla kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevia vähimmäistasoja. Tämä perustelu ei kuitenkaan päde yhdenmukaistamattomista syöttötariffeista aiheutuviin rasituksiin, joiden yhteydessä vakiomaksuista poikkeamisen kautta saattaa aiheutua kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(139)

Veronluonteisista maksuista myönnettäviä vapautuksia koskevien sääntöjen puuttumista ei voitu korjata myöskään soveltamalla analogiaa energiaverojen alennuksia koskevien EU-lainsäädännön mukaisten sääntöjen kanssa. Tästä komissio toteaa, että yhdenmukaistettujen energiaverojen alennuksia koskevien sääntöjen analoginen soveltaminen yhdenmukaistamattomiin veronluonteisiin maksuihin tarkoittaisi myös sitä, että yritykset pystyisivät noudattamaan energiaverodirektiivin vähimmäisverotasoja maksamalla tällaisia veronluonteisia maksuja. Tällainen lähestymistapa ei ole energiaverodirektiivin tarkoituksen mukainen. Komissio katsoo, että energiaverodirektiivin mukaiset vähimmäisverotasot määritettiin ainoastaan sovellettaviksi yhdenmukaistetun energiaverojärjestelmän yhteydessä. Niiden käyttö vertailukohteena yhdenmukaistetun alueen ulkopuolella olisi soveltamista, jota niille ei ollut tarkoitettu. Vähimmäisverotasoja ei selvästikään määritetty sitä varten, että saataisiin määritettyä kokonaiskuormitus, joka energiaintensiivisten yritysten on ympäristöön liittyvien sääntelytoimenpiteiden, erityisesti syöttötariffien rahoitusmekanismien, seurauksena kannettava. Tällaisen lähestymistavan yhteydessä jätettäisiin huomiotta myös se, että valtiontukipolitiikassa hyväksytään lempeä suhtautumistapa verovapautuksiin, jotka ylittävät yhdenmukaistetun vähimmäistason, siitä syystä, että yhdenmukainen kohtelu taataan ainakin tietyssä määrin noudattamalla kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevia vähimmäistasoja. Tämä perustelu ei kuitenkaan päde yhdenmukaistamattomista syöttötariffeista aiheutuviin rasituksiin, joiden yhteydessä vakiomaksuista poikkeamisen kautta saattaa aiheutua kilpailun vääristymistä.

| (140) | Edellä esitetystä seuraa, että veronluonteisista maksuista myönnettävää alennusta koskevien sääntöjen puuttuminen ei ole EU-lainsäädännön yleisten periaatteiden kanssa yhteensoveltumaton aukko, joka voitaisiin sulkea soveltamalla analogiaa yhdenmukaistetuista energiaveroista myönnettäviä alennuksia koskevien voimassa olevien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetystä seuraa, että veronluonteisista maksuista myönnettävää alennusta koskevien sääntöjen puuttuminen ei ole EU-lainsäädännön yleisten periaatteiden kanssa yhteensoveltumaton aukko, joka voitaisiin sulkea soveltamalla analogiaa yhdenmukaistetuista energiaveroista myönnettäviä alennuksia koskevien voimassa olevien sääntöjen kanssa.

| (141) | Vaikka analogian soveltaminen olisikin mahdollista, vapautusmekanismia ei voitaisi missään tapauksessa katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi 129–133 kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(141)

Vaikka analogian soveltaminen olisikin mahdollista, vapautusmekanismia ei voitaisi missään tapauksessa katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi 129–133 kappaleessa esitetyistä syistä.

| (142) | Komissio päättelee edellä olevasta, että se ei voi soveltaa analogiaa ilmoitetun vapautusmekanismin ja yhdenmukaistetuista energiaveroista myönnettävien alennusten arviointia koskevien ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisten sääntöjen välillä eikä se voi sen vuoksi hyväksyä vapautusmekanismia tällaisen analogian perusteella. |
| --- | --- |

(142)

Komissio päättelee edellä olevasta, että se ei voi soveltaa analogiaa ilmoitetun vapautusmekanismin ja yhdenmukaistetuista energiaveroista myönnettävien alennusten arviointia koskevien ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaisten sääntöjen välillä eikä se voi sen vuoksi hyväksyä vapautusmekanismia tällaisen analogian perusteella.

5.3.3   Analogia yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan kanssa

| (143) | Komissio tutki myös, voitaisiinko vapautusmekanismi hyväksyä soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(143)

Komissio tutki myös, voitaisiinko vapautusmekanismi hyväksyä soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan kanssa.

| (144) | Itävallan käsityksen mukaan ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan erilainen sanamuoto jättää tiettyä pelivaraa toimenpiteen hyväksymiselle soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan kanssa. Itävalta toi esiin, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohdassa todetaan seuraavaa:
  ”Jotta erityisesti direktiivillä 2003/96/EY yhdenmukaistettujen verojen alentaminen tai niistä myönnettävät vapautukset voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla, niiden on noudatettava sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti siinä säädettyjä rajoituksia ja edellytyksiä.” |
| --- | --- |

(144)

Itävallan käsityksen mukaan ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan erilainen sanamuoto jättää tiettyä pelivaraa toimenpiteen hyväksymiselle soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan kanssa. Itävalta toi esiin, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Jotta erityisesti direktiivillä 2003/96/EY yhdenmukaistettujen verojen alentaminen tai niistä myönnettävät vapautukset voidaan hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla, niiden on noudatettava sovellettavaa yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti siinä säädettyjä rajoituksia ja edellytyksiä.”

| (145) | Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa todetaan sen sijaan:
  ”Ympäristöverojen alennusten muodossa toteutettavat ympäristönsuojelutukiohjelmat, jotka täyttävät direktiivin 2003/96/EY edellytykset, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.” (78) |
| --- | --- |

(145)

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa todetaan sen sijaan:

”Ympäristöverojen alennusten muodossa toteutettavat ympäristönsuojelutukiohjelmat, jotka täyttävät direktiivin 2003/96/EY edellytykset, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla yhteismarkkinoille soveltuvaa, ja ne vapautetaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt edellytykset.” (78)

| (146) | Tästä sanamuodosta Itävalta päätteli, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamisala olisi mahdollisesti laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta. Itävalta väitti, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta koskisi mahdollisesti vain energiaverodirektiivillä yhdenmukaistettuja veroja, kun taas yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa vaadittaisiin ainoastaan, että vapautusmekanismin yhteydessä noudatetaan energiaverodirektiivillä määritettyjä vähimmäisverotasoja, vaikka kyseessä ei olekaan yhdenmukaistettu energiavero. Itävallan näkemyksen mukaan yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaa ei sen vuoksi voitaisi soveltaa sellaisten yhdenmukaistamattomien verojen alennukseen, jotka voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuviksi, jos yleisessä verojärjestelmässä noudatetaan energiaverojen vähimmäistasoja. Itävalta myönsi kyllä, että ÖSG:n puitteissa maksetut maksut eivät ole veroja (79), mutta väitti, että ilmoitettu vapautusmekanismi voitaisiin arvioida ja hyväksyä soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaan sisältyvän ympäristöveroja koskevan säännöksen kanssa. |
| --- | --- |

(146)

Tästä sanamuodosta Itävalta päätteli, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamisala olisi mahdollisesti laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta. Itävalta väitti, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 152 kohta koskisi mahdollisesti vain energiaverodirektiivillä yhdenmukaistettuja veroja, kun taas yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklassa vaadittaisiin ainoastaan, että vapautusmekanismin yhteydessä noudatetaan energiaverodirektiivillä määritettyjä vähimmäisverotasoja, vaikka kyseessä ei olekaan yhdenmukaistettu energiavero. Itävallan näkemyksen mukaan yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaa ei sen vuoksi voitaisi soveltaa sellaisten yhdenmukaistamattomien verojen alennukseen, jotka voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuviksi, jos yleisessä verojärjestelmässä noudatetaan energiaverojen vähimmäistasoja. Itävalta myönsi kyllä, että ÖSG:n puitteissa maksetut maksut eivät ole veroja (79), mutta väitti, että ilmoitettu vapautusmekanismi voitaisiin arvioida ja hyväksyä soveltamalla analogiaa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaan sisältyvän ympäristöveroja koskevan säännöksen kanssa.

| (147) | Komissio katsoo kuitenkin, ettei yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan analogiseen soveltamiseen ole mahdollisuuksia. Ensinnäkään käsiteltävänä olevaan asiaan sovellettavat säännöt eivät ole pitkälle samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan sanamuodosta käy selvästi ilmi, että se koskee vain energiaverodirektiivillä säänneltyjä ympäristöveroja. Tässä mielessä energiaveroksi luokittelu on ”edellytys” yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamiselle. Tätä tulkintaa tukee myös se, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen järjestelmän logiikasta käy ilmi, ettei sen soveltamisala voi olla laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen, joihin siinä viitataan. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaa sovelletaan sen vuoksi yksiselitteisesti ainoastaan energiaverodirektiivillä säänneltyihin energiaveroihin. Kuten edellä on todettu, ÖSG:n yhteydessä maksetut maksut eivät kuitenkaan ole ympäristöveroja eikä energiaverodirektiivin säännöksiä sovelleta niihin. Tästä seuraa, että energiaveroja koskevat säännöt ja Itävallan syöttötariffeja koskevat säännöt eivät ole pitkälle verrattavissa toisiinsa. Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä ei ole aukkoa, joka ei soveltuisi yhteen jonkin EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voitaisiin saada suljettua. Veronalennukset tai niitä vastaavat toimenpiteet, joita yleinen ryhmäpoikkeusasetus ei kata, eivät automaattisesti ole yhteensopimattomia EU-lainsäädännön kanssa; niiden yhteydessä on vain noudatettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaista yleistä ilmoitusvelvollisuutta. Sen jälkeen ne voidaan arvioida ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen tai – jos niitä ei voida soveltaa – suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja todeta sisämarkkinoille soveltuviksi. Tästä seuraa, etteivät Itävallan tukiohjelman arvioimiseen sovellettavat säännöt sisällä EU-lainsäädännön kanssa ristiriidassa olevaa aukkoa. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoo kuitenkin, ettei yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan analogiseen soveltamiseen ole mahdollisuuksia. Ensinnäkään käsiteltävänä olevaan asiaan sovellettavat säännöt eivät ole pitkälle samankaltaiset kuin säännöt, joiden analogiseen soveltamiseen pyritään. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan sanamuodosta käy selvästi ilmi, että se koskee vain energiaverodirektiivillä säänneltyjä ympäristöveroja. Tässä mielessä energiaveroksi luokittelu on ”edellytys” yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan soveltamiselle. Tätä tulkintaa tukee myös se, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen järjestelmän logiikasta käy ilmi, ettei sen soveltamisala voi olla laajempi kuin ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen, joihin siinä viitataan. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklaa sovelletaan sen vuoksi yksiselitteisesti ainoastaan energiaverodirektiivillä säänneltyihin energiaveroihin. Kuten edellä on todettu, ÖSG:n yhteydessä maksetut maksut eivät kuitenkaan ole ympäristöveroja eikä energiaverodirektiivin säännöksiä sovelleta niihin. Tästä seuraa, että energiaveroja koskevat säännöt ja Itävallan syöttötariffeja koskevat säännöt eivät ole pitkälle verrattavissa toisiinsa. Toiseksi asiaan sovellettavissa säännöissä ei ole aukkoa, joka ei soveltuisi yhteen jonkin EU-lainsäädännön yleisen periaatteen kanssa ja joka analogisen soveltamisen kautta voitaisiin saada suljettua. Veronalennukset tai niitä vastaavat toimenpiteet, joita yleinen ryhmäpoikkeusasetus ei kata, eivät automaattisesti ole yhteensopimattomia EU-lainsäädännön kanssa; niiden yhteydessä on vain noudatettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaista yleistä ilmoitusvelvollisuutta. Sen jälkeen ne voidaan arvioida ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen tai – jos niitä ei voida soveltaa – suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja todeta sisämarkkinoille soveltuviksi. Tästä seuraa, etteivät Itävallan tukiohjelman arvioimiseen sovellettavat säännöt sisällä EU-lainsäädännön kanssa ristiriidassa olevaa aukkoa.

| (148) | Edellä esitetystä komissio päättelee, ettei se voi soveltaa analogiaa ÖSG:n yhteydessä maksettavien maksujen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan mukaisten yhdenmukaistettujen energiaverojen välillä eikä sen vuoksi voi hyväksyä vapautusmekanismia tällaisen analogian perusteella. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetystä komissio päättelee, ettei se voi soveltaa analogiaa ÖSG:n yhteydessä maksettavien maksujen ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan mukaisten yhdenmukaistettujen energiaverojen välillä eikä sen vuoksi voi hyväksyä vapautusmekanismia tällaisen analogian perusteella.

5.3.4   Soveltuvuus sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella

| (149) | Komissio toteaa, ettei Itävalta ole väittänyt, että vapautusmekanismi voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Koska jäsenvaltion on esitettävä syyt, joiden perusteella tuen sisämarkkinoille soveltuvuus voidaan todeta (80), ja todistettava, että tähän liittyvät edellytykset täyttyvät, Itävalta ei pelkästään tästäkään syystä saa esittää tätä perustaa sisämarkkinoille soveltuvuudelle. |
| --- | --- |

(149)

Komissio toteaa, ettei Itävalta ole väittänyt, että vapautusmekanismi voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Koska jäsenvaltion on esitettävä syyt, joiden perusteella tuen sisämarkkinoille soveltuvuus voidaan todeta (80), ja todistettava, että tähän liittyvät edellytykset täyttyvät, Itävalta ei pelkästään tästäkään syystä saa esittää tätä perustaa sisämarkkinoille soveltuvuudelle.

| (150) | Komissio tutki kuitenkin, voitaisiinko vapautusmekanismi tällä perusteella katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(150)

Komissio tutki kuitenkin, voitaisiinko vapautusmekanismi tällä perusteella katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi.

| (151) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio voi todeta tuen sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuki edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (81), on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (82) eikä muuta kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(151)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio voi todeta tuen sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuki edistää yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista (81), on välttämätön tämän tavoitteen saavuttamiseksi (82) eikä muuta kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (152) | Vastaavasti komission soveltamana käytäntönä (83) on, että toimenpiteet voidaan todeta suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi, jos ne ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia ja jos yhteiseen tavoitteeseen kohdistuvat myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Tältä osin komissio pitää asianmukaisena arvioida seuraavia kysymyksiä:






  1. | Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia? |
| --- | --- | --- |

(152)

Vastaavasti komission soveltamana käytäntönä (83) on, että toimenpiteet voidaan todeta suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi, jos ne ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia ja jos yhteiseen tavoitteeseen kohdistuvat myönteiset vaikutukset ovat suuremmat kuin kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan. Tältä osin komissio pitää asianmukaisena arvioida seuraavia kysymyksiä:

1.

Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia?

| 2. | Onko tukiväline suunniteltu niin, että sen avulla voidaan saavuttaa yhteisen edun mukainen tavoite? Erityisesti:






  a) | Onko valtiontuki asianmukainen ja välttämätön väline vai onko muita, paremmin soveltuvia välineitä? |
| --- | --- | --- |

2.

Onko tukiväline suunniteltu niin, että sen avulla voidaan saavuttaa yhteisen edun mukainen tavoite? Erityisesti:

a)

Onko valtiontuki asianmukainen ja välttämätön väline vai onko muita, paremmin soveltuvia välineitä?

| b) | Onko tuella kannustava vaikutus eli muuttaako se yritysten toimintatapoja? |
| --- | --- |

b)

Onko tuella kannustava vaikutus eli muuttaako se yritysten toimintatapoja?

| c) | Onko tuki oikeasuhteinen vai voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella? |
| --- | --- |

c)

Onko tuki oikeasuhteinen vai voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

| 3. | Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan vähäistä, niin että kokonaistilanne on myönteinen? |
| --- | --- |

3.

Onko kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan vähäistä, niin että kokonaistilanne on myönteinen?

| (153) | Itävallan antamien tietojen mukaan toimenpiteen ensisijaisena tavoitteena on ympäristönsuojelu. Kuten 126–129 kappaleessa esitetään, vapautusmekanismi ei kuitenkaan edistä ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(153)

Itävallan antamien tietojen mukaan toimenpiteen ensisijaisena tavoitteena on ympäristönsuojelu. Kuten 126–129 kappaleessa esitetään, vapautusmekanismi ei kuitenkaan edistä ympäristönsuojelua.

| (154) | Tämän lisäksi toimenpiteen ympäristövaikutus saavutetaan syöttötariffien yleisellä korotuksella, mikä Itävallan käsityksen mukaan ei olisi mahdollinen ilman energiaintensiivisten yritysten kilpailukyvyn varmistamista ilmoitetun vapautusmekanismin avulla. Sitä paitsi Itävallan viranomaiset tunnustavat selostuksessaan, että vapautusmekanismilla pyritään parantamaan Itävallan energiaintensiivisten yritysten kilpailukykyä muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin nähden. Komission päätöksentekokäytännössä ei ole missään vaiheessa hyväksytty väitettä, jonka mukaan tällaiset tuet edistävät yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(154)

Tämän lisäksi toimenpiteen ympäristövaikutus saavutetaan syöttötariffien yleisellä korotuksella, mikä Itävallan käsityksen mukaan ei olisi mahdollinen ilman energiaintensiivisten yritysten kilpailukyvyn varmistamista ilmoitetun vapautusmekanismin avulla. Sitä paitsi Itävallan viranomaiset tunnustavat selostuksessaan, että vapautusmekanismilla pyritään parantamaan Itävallan energiaintensiivisten yritysten kilpailukykyä muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin nähden. Komission päätöksentekokäytännössä ei ole missään vaiheessa hyväksytty väitettä, jonka mukaan tällaiset tuet edistävät yhteisen edun mukaista tavoitetta.

| (155) | Ainoa poikkeus tästä on ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku. Mutta vaikka komissio hyväksyy ympäristöveron alennuksen, se vaatii verotuksen vähimmäistason maksamista. Silloin kokonaisosuus, jonka veronalennuksesta hyötyvä yritys yhteensä maksaa verotuloista, nousee kunkin aiheutetun pilaantumisen yksikön myötä. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tilanne on kuitenkin toisenlainen. Maksuosuudelle asetetaan katoksi 0,5 prosenttia tuotannon nettoarvosta. Veronluonteista maksua ei sovelleta enää sen yli aiheutettuihin pilaantumisen yksiköihin. Tämä tarkoittaa sitä, että maksuosuus pilaantumisen yksikköä kohden pienenee jokaisen aiheutetun lisäyksikön myötä. Näin ollen järjestelmä tarjoaa resurssien säästämisen sijaan kannustimen niiden lisäkuluttamiseen. |
| --- | --- |

(155)

Ainoa poikkeus tästä on ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku. Mutta vaikka komissio hyväksyy ympäristöveron alennuksen, se vaatii verotuksen vähimmäistason maksamista. Silloin kokonaisosuus, jonka veronalennuksesta hyötyvä yritys yhteensä maksaa verotuloista, nousee kunkin aiheutetun pilaantumisen yksikön myötä. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa tilanne on kuitenkin toisenlainen. Maksuosuudelle asetetaan katoksi 0,5 prosenttia tuotannon nettoarvosta. Veronluonteista maksua ei sovelleta enää sen yli aiheutettuihin pilaantumisen yksiköihin. Tämä tarkoittaa sitä, että maksuosuus pilaantumisen yksikköä kohden pienenee jokaisen aiheutetun lisäyksikön myötä. Näin ollen järjestelmä tarjoaa resurssien säästämisen sijaan kannustimen niiden lisäkuluttamiseen.

| (156) | Komission näkemyksen mukaan tuki ei näin ollen edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(156)

Komission näkemyksen mukaan tuki ei näin ollen edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

| (157) | Komissio toteaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”(...) toimintatuet, eli tuet, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys sellaisista menoista, joista se olisi normaalisti vastannut juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, eivät periaatteessa kuulu edellä mainitun 92 artiklan 3 kohdan [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohta] soveltamisalaan (...)” (84). Yhteisöjen tuomioistuin totesi lisäksi: ”Itse asiassa oikeuskäytännön mukaan nämä tuet periaatteessa vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niiden avulla jo niiden luonteensakaan perusteella voida saavuttaa jotakin edellä mainituissa poikkeussäännöksissä vahvistetuista tavoitteista” (85). Nyt käsiteltävänä olevan asian osalta komissio katsoo, että vapautusmekanismi on toimintatuki, koska se vapauttaa edunsaajayritykset osasta niiden sähkönhankintakustannuksia, jotka niiden normaalisti olisi suoritettava osana päivittäistä liiketoimintaansa. |
| --- | --- |

(157)

Komissio toteaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”(...) toimintatuet, eli tuet, joiden tarkoituksena on vapauttaa yritys sellaisista menoista, joista se olisi normaalisti vastannut juoksevassa hallinnossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, eivät periaatteessa kuulu edellä mainitun 92 artiklan 3 kohdan [nykyään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohta] soveltamisalaan (...)” (84). Yhteisöjen tuomioistuin totesi lisäksi: ”Itse asiassa oikeuskäytännön mukaan nämä tuet periaatteessa vääristävät kilpailua aloilla, joilla niitä myönnetään, eikä niiden avulla jo niiden luonteensakaan perusteella voida saavuttaa jotakin edellä mainituissa poikkeussäännöksissä vahvistetuista tavoitteista” (85). Nyt käsiteltävänä olevan asian osalta komissio katsoo, että vapautusmekanismi on toimintatuki, koska se vapauttaa edunsaajayritykset osasta niiden sähkönhankintakustannuksia, jotka niiden normaalisti olisi suoritettava osana päivittäistä liiketoimintaansa.

| (158) | Sen vuoksi komission näkemys on, että toimintatuet eivät missään tapauksessa ole sopiva poliittinen väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi, vaikka kilpailukyky olisikin yhteisen edun mukainen tavoite. |
| --- | --- |

(158)

Sen vuoksi komission näkemys on, että toimintatuet eivät missään tapauksessa ole sopiva poliittinen väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi, vaikka kilpailukyky olisikin yhteisen edun mukainen tavoite.

| (159) | Ympäristöverojen osalta komissio on hyväksynyt rajoitetun poikkeuksen tästä periaatteesta, mutta tässä yhteydessä sillä oli mielessään tietty tavoite. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaan tiettyjä toimialoja tai yritysluokkia koskevat ympäristöverojen alennukset tai niistä myönnettävät vapautukset voidaan hyväksyä, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin, ja lisäkannustinten luomisen ympäristönsuojelun parantamiseksi. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämäntyyppinen tuki voi olla välttämätöntä, jotta voidaan vaikuttaa välillisesti kielteisiin ulkoisvaikutuksiin helpottamalla suhteellisen kireän kansallisen ympäristöverotuksen käyttöönottoa tai säilyttämistä. |
| --- | --- |

(159)

Ympäristöverojen osalta komissio on hyväksynyt rajoitetun poikkeuksen tästä periaatteesta, mutta tässä yhteydessä sillä oli mielessään tietty tavoite. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaan tiettyjä toimialoja tai yritysluokkia koskevat ympäristöverojen alennukset tai niistä myönnettävät vapautukset voidaan hyväksyä, jos ne mahdollistavat toisten yritysten verojen korottamisen, mikä parantaa kokonaistilannetta tarkasteltaessa kustannusten sisällyttämistä hintoihin, ja lisäkannustinten luomisen ympäristönsuojelun parantamiseksi. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämäntyyppinen tuki voi olla välttämätöntä, jotta voidaan vaikuttaa välillisesti kielteisiin ulkoisvaikutuksiin helpottamalla suhteellisen kireän kansallisen ympäristöverotuksen käyttöönottoa tai säilyttämistä.

| (160) | Komissio toteaa kuitenkin, että ekosähkön tukemiseen suunnatut maksuosuudet, joista edunsaajayritykset oli tarkoitus vapauttaa ilmoitetun ohjelman yhteydessä, eivät ole ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa eivätkä 151 kohdassa tarkoitettuja ympäristöveroja. Verot ovat maksuja, jotka maksetaan valtion yleiseen talousarvioon. Maksuosuuksia, joista edunsaajayritykset on tarkoitus ilmoitetun ohjelman puitteissa vapauttaa, ei kuitenkaan makseta valtion yleiseen talousarvioon. Päinvastoin ne käytetään pelkästään rahoittamaan maksuosuuksia OeMAGille, joka tukee ekosähkön tuottajia syöttötariffien kautta. Näin ollen nämä maksuosuudet eivät ole ympäristöveroja. |
| --- | --- |

(160)

Komissio toteaa kuitenkin, että ekosähkön tukemiseen suunnatut maksuosuudet, joista edunsaajayritykset oli tarkoitus vapauttaa ilmoitetun ohjelman yhteydessä, eivät ole ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 70 kohdan 14 alakohdassa eivätkä 151 kohdassa tarkoitettuja ympäristöveroja. Verot ovat maksuja, jotka maksetaan valtion yleiseen talousarvioon. Maksuosuuksia, joista edunsaajayritykset on tarkoitus ilmoitetun ohjelman puitteissa vapauttaa, ei kuitenkaan makseta valtion yleiseen talousarvioon. Päinvastoin ne käytetään pelkästään rahoittamaan maksuosuuksia OeMAGille, joka tukee ekosähkön tuottajia syöttötariffien kautta. Näin ollen nämä maksuosuudet eivät ole ympäristöveroja.

| (161) | Komission näkemyksen mukaan mahdollisuutta poikkeukseen ympäristönsuojelutuen suuntaviivoihin sisältyvästä yleisestä säännöstä, jonka mukaan toimintatuet eivät sovellu sisämarkkinoille, olisi tulkittava rajoittavasti. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku olisi poikkeuksena rajoitettava koskemaan ympäristöveroja. |
| --- | --- |

(161)

Komission näkemyksen mukaan mahdollisuutta poikkeukseen ympäristönsuojelutuen suuntaviivoihin sisältyvästä yleisestä säännöstä, jonka mukaan toimintatuet eivät sovellu sisämarkkinoille, olisi tulkittava rajoittavasti. Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luku olisi poikkeuksena rajoitettava koskemaan ympäristöveroja.

| (162) | Lisäksi komissio toteaa, kuten edellä esitettiin, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltaminen veronluonteisiin maksuihin olisi näiden sääntöjen ja energiaverodirektiivin tavoitteiden vastaista yhdenmukaistettujen energiaverojen osalta. Lisäksi tällainen lähestymistapa voisi johtaa myös näiden määräysten yleiseen soveltamiseen veronluonteisiin maksuihin ympäristönsuojelualalla (esim. jätteitä yms. koskeviin veronluonteisiin maksuihin). Näin laaja soveltaminen ylittää ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun soveltamisalan ja tavoitteet. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi komissio toteaa, kuten edellä esitettiin, että ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen soveltaminen veronluonteisiin maksuihin olisi näiden sääntöjen ja energiaverodirektiivin tavoitteiden vastaista yhdenmukaistettujen energiaverojen osalta. Lisäksi tällainen lähestymistapa voisi johtaa myös näiden määräysten yleiseen soveltamiseen veronluonteisiin maksuihin ympäristönsuojelualalla (esim. jätteitä yms. koskeviin veronluonteisiin maksuihin). Näin laaja soveltaminen ylittää ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun soveltamisalan ja tavoitteet.

| (163) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimintatuet, jotka myönnetään veronluonteisista maksuista annettavien alennusten muodossa, eivät ole soveltuva väline parantaa ympäristönsuojelun tasoa. Komissio toteaa, että se ei ole toistaiseksi soveltanut ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun edellytyksiä muunlaisiin maksuihin eikä veronluonteisiin maksuihin. |
| --- | --- |

(163)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimintatuet, jotka myönnetään veronluonteisista maksuista annettavien alennusten muodossa, eivät ole soveltuva väline parantaa ympäristönsuojelun tasoa. Komissio toteaa, että se ei ole toistaiseksi soveltanut ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun edellytyksiä muunlaisiin maksuihin eikä veronluonteisiin maksuihin.

| (164) | Komissio toteaa lisäksi, että ympäristöveron laajuus, silloinkin, kun sovelletaan vain alennettua verokantaa, on suorassa suhteessa kyseisten yritysten aiheuttamaan ympäristön pilaantumisen laajuuteen. Alennettuakin verokantaa sovellettaessa ympäristövero tarjoaa yrityksille kannustimen säästää resursseja. Nyt käsiteltävässä asiassa maksuosuudelle asetetaan kuitenkin tietty katto. Sen yli meneviä pilaantumisen yksiköitä ei enää veroteta. Vapautusmekanismin kautta veronluonteinen maksu menettää kaiken kannustinvaikutuksen toimia resursseja säästävästi. |
| --- | --- |

(164)

Komissio toteaa lisäksi, että ympäristöveron laajuus, silloinkin, kun sovelletaan vain alennettua verokantaa, on suorassa suhteessa kyseisten yritysten aiheuttamaan ympäristön pilaantumisen laajuuteen. Alennettuakin verokantaa sovellettaessa ympäristövero tarjoaa yrityksille kannustimen säästää resursseja. Nyt käsiteltävässä asiassa maksuosuudelle asetetaan kuitenkin tietty katto. Sen yli meneviä pilaantumisen yksiköitä ei enää veroteta. Vapautusmekanismin kautta veronluonteinen maksu menettää kaiken kannustinvaikutuksen toimia resursseja säästävästi.

| (165) | Siltä varalta, että veronluonteisten maksujen alennusten muodossa myönnettävät toimintatuet hyväksyttäisiin soveltuvaksi poliittiseksi välineeksi, komissio toteaa edelleen, että tällaisten toimintatukien välttämättömyyden ja soveltuvuuden arvioimiseksi olisi tehtävä tutkimus, joka on verrattavissa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaiseen yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen alennusten arviointiin (86), koska yhdenmukaistamattomien verojen tutkinta 4 luvun mukaisesti heijastaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sovellettavia perusteellisen taloudellisen tutkinnan yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

(165)

Siltä varalta, että veronluonteisten maksujen alennusten muodossa myönnettävät toimintatuet hyväksyttäisiin soveltuvaksi poliittiseksi välineeksi, komissio toteaa edelleen, että tällaisten toimintatukien välttämättömyyden ja soveltuvuuden arvioimiseksi olisi tehtävä tutkimus, joka on verrattavissa ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 4 luvun mukaiseen yhdenmukaistamattomien ympäristöverojen alennusten arviointiin (86), koska yhdenmukaistamattomien verojen tutkinta 4 luvun mukaisesti heijastaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sovellettavia perusteellisen taloudellisen tutkinnan yleisiä periaatteita.

| (166) | Näiden määräysten mukaan jäsenvaltion on toimitettava tietoja verovapautusten/veronalennusten piiriin kuuluvista toimialoista tai tuensaajaluokista sekä suurimpien tuensaajien tilanteesta kullakin toimialalla ja siitä, kuinka verotus voi osaltaan vaikuttaa ympäristönsuojeluun. Vapautuksen piiriin kuuluvat toimialat olisi kuvailtava hyvin ja kunkin toimialan suurimmista tuensaajista olisi toimitettava luettelo (erityisesti liikevaihdon, markkinaosuuksien ja veropohjan suuruuden perusteella) (87). Näiden tietojen perusteella komission on arvioitava, ovatko ympäristöveron alennukset tai siitä vapautukset välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Välttämättömyyden kriteerin täyttymisestä määrätään, että tuensaajat on valittava objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, ympäristöveron on ilman alennusta johdettava tuotantokustannusten merkittävään nousuun, jota ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (88). Tuen oikeasuhteisuudesta määrätään, että kyseisen jäsenvaltion on osoitettava, että kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta, että tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, ja että veronalennusten tai verovapautusten myöntäminen on sidottu ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamista koskeviin sopimuksiin (89). |
| --- | --- |

(166)

Näiden määräysten mukaan jäsenvaltion on toimitettava tietoja verovapautusten/veronalennusten piiriin kuuluvista toimialoista tai tuensaajaluokista sekä suurimpien tuensaajien tilanteesta kullakin toimialalla ja siitä, kuinka verotus voi osaltaan vaikuttaa ympäristönsuojeluun. Vapautuksen piiriin kuuluvat toimialat olisi kuvailtava hyvin ja kunkin toimialan suurimmista tuensaajista olisi toimitettava luettelo (erityisesti liikevaihdon, markkinaosuuksien ja veropohjan suuruuden perusteella) (87). Näiden tietojen perusteella komission on arvioitava, ovatko ympäristöveron alennukset tai siitä vapautukset välttämättömiä ja oikeasuhteisia. Välttämättömyyden kriteerin täyttymisestä määrätään, että tuensaajat on valittava objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, ympäristöveron on ilman alennusta johdettava tuotantokustannusten merkittävään nousuun, jota ei ole mahdollista siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (88). Tuen oikeasuhteisuudesta määrätään, että kyseisen jäsenvaltion on osoitettava, että kukin yksittäinen tuensaaja maksaa kansallisesta verosta osuuden, joka vastaa suurin piirtein kunkin yksittäisen tuensaajan ympäristövaikutusta, että tuensaajat maksavat vähintään 20 prosenttia kansallisesta verosta, jollei alhaisempaa veroastetta voida perustella, ja että veronalennusten tai verovapautusten myöntäminen on sidottu ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamista koskeviin sopimuksiin (89).

| (167) | Komissio toteaa kuitenkin, että Itävalta ei ole toimittanut edellä mainittuja tietoja huolimatta komission useista pyynnöistä (90). Näin ollen komissio ei ole voinut arvioida, oliko tuki välttämätöntä ja oikeasuhteista ja millä tavoin se edistäisi ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(167)

Komissio toteaa kuitenkin, että Itävalta ei ole toimittanut edellä mainittuja tietoja huolimatta komission useista pyynnöistä (90). Näin ollen komissio ei ole voinut arvioida, oliko tuki välttämätöntä ja oikeasuhteista ja millä tavoin se edistäisi ympäristönsuojelua.

| (168) | Itävalta ei myöskään pystynyt osoittamaan, että vapautusmekanismiin sisältyisi kannustinvaikutus. |
| --- | --- |

(168)

Itävalta ei myöskään pystynyt osoittamaan, että vapautusmekanismiin sisältyisi kannustinvaikutus.

| (169) | Komissio viittaa siihen, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaiset toimintatuet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kaupan edellytyksiin (91). Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kilpailua vääristävä vaikutus vahvistuu sitä kautta, että yritykset, jotka voivat käyttää vapautusmekanismia, saavat jo ennestään toimintatukea energiaverotusta koskevien veronalennusten muodossa. Toisen, kestoltaan rajoittamattoman toimintatuen myöntäminen merkitsisi kilpailun vääristymistä ja vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on yhteisen edun vastainen. |
| --- | --- |

(169)

Komissio viittaa siihen, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaiset toimintatuet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kaupan edellytyksiin (91). Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kilpailua vääristävä vaikutus vahvistuu sitä kautta, että yritykset, jotka voivat käyttää vapautusmekanismia, saavat jo ennestään toimintatukea energiaverotusta koskevien veronalennusten muodossa. Toisen, kestoltaan rajoittamattoman toimintatuen myöntäminen merkitsisi kilpailun vääristymistä ja vaikuttaisi kauppaan tavalla, joka on yhteisen edun vastainen.

| (170) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että vapautusmekanismia ei voida katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(170)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että vapautusmekanismia ei voida katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi.

5.4   Päätelmä

| (171) | Komissio arvioi edellä esitetyn huomioon ottaen sekä ekosähkön tuottajien tukemisen että energiaintensiivisiä yrityksiä koskevan vapautusmekanismin. Ekosähkön tuottajien tukemisesta komissio toteaa, että se on luokitellut tämän toimenpiteen 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi. Vapautusmekanismista, joka oli muodollisen tutkintamenettelyn kohteena, komissio toteaa, että myös tämä toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo, että vapautusmekanismiin, joka on puhdasta toimintatukea, ei voida kuitenkaan soveltaa mitään SEUT-sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia yleisestä periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat kiellettyjä. |
| --- | --- |

(171)

Komissio arvioi edellä esitetyn huomioon ottaen sekä ekosähkön tuottajien tukemisen että energiaintensiivisiä yrityksiä koskevan vapautusmekanismin. Ekosähkön tuottajien tukemisesta komissio toteaa, että se on luokitellut tämän toimenpiteen 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemässään päätöksessä sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi. Vapautusmekanismista, joka oli muodollisen tutkintamenettelyn kohteena, komissio toteaa, että myös tämä toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo, että vapautusmekanismiin, joka on puhdasta toimintatukea, ei voida kuitenkaan soveltaa mitään SEUT-sopimuksessa määrättyjä poikkeuksia yleisestä periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat kiellettyjä.

Komissio ottaa huomioon kaikki sen tietoon saatetut tosiseikat ja päättelee, että valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää energiaintensiivisille yrityksille, on katsottava sisämarkkinoille soveltumattomaksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Itävalta aikoo myöntää energiaintensiivisille yrityksille osittaisena vapautuksena velvoitteesta ostaa ekosähköä, ei sovellu sisämarkkinoille.

Tämän vuoksi tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Itävallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 217, 11.9.2009, s. 12.

1

(2)  Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2006, tukiasiassa NN 162/A/2003 ja N 317/A/2006 – Uusiutuvia energialähteitä käyttävän sähköntuotannon tukeminen vihreää sähköä koskevan säädöksen (syöttötariffit) mukaisesti, (EUVL C 221, 14.9.2006, s. 8).

2

(3)  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Asia C 24/09 (ex N 446/08), K(2009) 3538 lopullinen (EUVL C 217, 11.9.2009, s. 12).

4

(5)  Ks. alaviite 1.

5

(6)  ÖSG:n 22c §:n 5 momentti: ”Verträge zwischen Stromhändlern und Endverbrauchern haben für den Fall des Vorliegens eines Bescheids nach Abs. 1 zwingend vorzusehen, dass diesen Endverbrauchern ab dem Zeitpunkt der Entlastung der Quote der Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3 und Abs. 1a) kein Ökostrom, der den Stromhändlern von der Ökostromabwicklungsstelle zugewiesen wird (§ 19 Abs. 1), geliefert wird und keine Überwälzung von Ökostromaufwendungen erfolgt. Entgegenstehende Vertragsbestimmungen sind nichtig.”

6

(7)  ÖSG:n 15 §:n 1a momentti: ”Weisen Stromhändler der Ökostromabwicklungsstelle nach, dass sie Endverbraucher beliefern, die einen Bescheid nach § 22c Abs. 1 erwirkt haben, so ist dieser Umstand von der Ökostromabwicklungsstelle bei der Festlegung der Quoten für die Stromhändler (§ 15 Abs. 1 Z 3) ohne Verzögerung zu berücksichtigen. Hinsichtlich dieser Strommengen, für die keine Zuweisung erfolgen darf, erhöht sich die Quote aller Stromhändler für die übrigen Stromlieferungen. Sofern eine Quotenanpassung aufgrund der geltenden Marktregeln nicht unmittelbar durchgeführt werden kann, ist die Ökostromabwicklungsstelle ermächtigt, den als Folge des Entfalls von Zuweisungsmöglichkeiten anfallenden Energieüberschuss im Sinn des § 15 Abs. 4 bestmöglich zu verwerten.”

7

(8)  Itävallan 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätty kirje, jossa vastattiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2010 esittämiin kysymyksiin, s. 5.

8

(9)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006 (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

9

(10)  EUVL C 106, 8.5.2009, s. 8.

10

(11)  EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3.

11

(12)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

12

(13)  Asia C-379/98, PreussenElektra AG v. Schleswag AG (Kok. 2001, s. I-2099).

13

(14)  Asia C-206/06, tuomio 17.7.2008 (Kok. 2008, s. I-5497).

14

(15)  Asia T-358/94, tuomio 12.12.1996 (Kok. 1996, s. II-2109).

15

(16)  Asia T-136/05, tuomio 20.9.2007 (Kok. 2007, s. II-4063).

16

(17)  Yhdistetyt asiat C-72/91 ja C-73/91, tuomio 17.3.1993 (Kok. 1993, s. I-887).

17

(18)  Asia C-345/02, tuomio 15.7.2004 (Kok. 2004, s. I-7139).

18

(19)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH, tuomio 8.11.2001 (Kok. 2001, s. I-8365).

19

(20)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH, tuomio 8.11.2001 (Kok. 2001, s. I-8365), 16 kohta.

20

(21)  N 271/06, DK, ylijäämälämmön verovapautus (EUVL C 41, 24.2.2007, s. 2); N 820/06, DE, tiettyjen energiaintensiivisten menetelmien verovapautus (EUVL C 80, 13.4.2007, s. 4).

21

(22)  Direktiivi 2003/96/EY.

22

(23)  Asetus (EY) N:o 800/2008.

23

(24)  Itävallan 9 päivänä syyskuuta 2010 toimittamat huomautukset komission 22 päivänä heinäkuuta 2009 tekemään päätökseen menettelyn aloittamisesta.

24

(25)  Asiakirjan julkaisivat Tanska, Saksa, Alankomaat, Itävalta, Suomi ja Ruotsi.

25

(26)  Ks. alaviite 2.

26

(27)  Seuraavassa esitettävä arviointi perustuu sekä SEUT-sopimukseen että ETA-sopimukseen. Yksinkertaisuuden vuoksi viitataan kuitenkin vain SEUT-sopimuksen määräyksiin.

27

(28)  Komission päätös asiassa C 24/09 (ex N 446/08) – Vihreää sähköä koskeva Itävallan säädös – mahdollinen tuki suurille sähkönkuluttajille.

28

(29)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 17.6.1999 (Kok. 1999, s. I-3671), 28–31 kohta; asia C-143/99 Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 41 kohta.

29

(30)  Itävallan 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätty kirje vastauksena komission 19 päivänä heinäkuuta 2010 päivättyyn tietopyyntöön.

30

(31)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (ns. Stardust Marine -tapaus), tuomio 16.5.2002 (Kok. 2002, s. I-4397), 24 kohta.

31

(32)  Ks. alaviite 14.

32

(33)  Asia C-206/06, Essent v. Aluminium (Kok. 2008, s. I-5497), 74 kohta.

33

(34)  Vrt. tältä osin myös asian Essent 74 kohta.

34

(35)  Asia C-379/98, PreussenElektra v. Schleswag, tuomio 13.3.2001 (Kok. 2001, s. I-2099). Tuomio koski Saksan vuoden 1998 syöttötariffijärjestelmää, ja siinä todettiin, ettei järjestelmä sisällä tukea. Kyseisessä järjestelmässä Saksan laissa säädettiin suoraan ekosähkön tuottajien ja sähkönjakelijoiden välisistä suhteista, sillä siinä velvoitettiin yksityiset sähköntoimittajat ostamaan omalla toimitusalueellaan uusiutuvista energialähteistä tuotettu sähkö vähimmäishintaan (syöttötariffi). Sähkönjakelijat saivat sitten päättää vapaasti, miten ne saisivat loppukäyttäjiltä takaisin tästä syntyneet ekosähköä koskevat lisäkustannukset. Jotta ekosähkön ostamiseen osallistuminen jakautuisi tasaisesti, energiayritysten oli tasattava ekosähkömäärät keskenään. Tästä saatiin suurin piirtein ekosähkön ostomäärät, jotka vastasivat yritysten markkinaosuutta.

35

(36)  Asia 78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta (Kok. 1977, s. 595), 21 kohta: Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan kielto koskee kaikkia valtion tukia tai valtion varoista myönnettyjä tukia ilman, että tapaukset olisi erotettava toisistaan sen mukaan, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai määrittämät julkiset tai yksityiset elimet kyseisen tuen. Mainittua 92 artiklaa sovellettaessa on ensisijaisesti otettava huomioon tuen vaikutukset tukea saaviin yrityksiin tai tuottajiin eikä tukea myöntävien tai niiden myöntämistä ohjaavien elinten tilanne.

36

(37)  Itävalta toimitti nämä tiedot niiden kokemusten pohjalta, joita oli saatu käsiteltävänä olevan järjestelmän muutetun version soveltamisesta ilmoituskynnysarvoja alemmista tuki-intensiteeteistä.

37

(38)  Energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan ”’Energiaa vaativalla yrityksellä’ tarkoitetaan 11 artiklassa tarkoitettua liiketoimintayksikköä, jossa energiatuotteiden ja sähkön ostot ovat vähintään 3,0 prosenttia tuotantoarvosta tai kannettava kansallinen energiavero on vähintään 0,5 prosenttia jalostusarvosta”.

38

(39)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 36 kohta.

39

(40)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 34–35 kohta.

40

(41)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 36 kohta.

41

(42)  Julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus 29.11.2005 asiassa C-368/04, Transalpine Ölleitung, 72 kohta.

42

(43)  Asia C-143/99, Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 48 kohta.

43

(44)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin piti Baskimaassa voimassa ollutta tukiohjelmaa, joka kohdistui yli 2,5 miljardin Espanjan pesetan investointeihin verohyvityksen muodossa, tosiasiassa valikoivana, koska kyseinen verohyvitys kohdistui vain yrityksiin, joilla on huomattavat taloudelliset resurssit (yhdistetyt asiat T-92/00 ja T-103/00, Diputación Foral de Alava ym. v. komissio, Kok. 2002, s. II-1385, 39 kohta; yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi tuomiosta tehdyn valituksen yhdistetyissä asioissa C-186/02 P ja C-188/02, P Ramondín SA ym. v. komissio, Kok. 2004, s. I-10653, 60 kohta ja sitä seuraavat kohdat). Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin totesi hyötyajoneuvojen hankintaa koskeneen tukiohjelman olevan tosiasiassa valikoiva, koska mm. suuryritykset oli suljettu järjestelmän soveltamisalan ulkopuolelle (asia C-409/00 Espanja v. komissio, Kok. 2003, s. I-1487, 50 kohta).

44

(45)  Komission päätös 2005/565/EY, tehty 9 päivänä maaliskuuta 2004, Itävallan soveltamasta tukiohjelmasta, joka koskee energiaverosta maakaasun ja sähkön osalta vuosina 2002 ja 2003 myönnettyä huojennusta, 47–49 kohta (EUVL L 190, 22.7.2005, s. 13).

45

(46)  Päätös 2005/565/EY, 46 kohta.

46

(47)  Päätös 2005/565/EY, 68–70 kohta.

47

(48)  Asia C-368/04, Transalpine Ölleitung (Kok. 2006, s. I-9957).

48

(49)  Julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus 29.11.2005 asiassa C-368/04, Transalpine Ölleitung, 73 kohta.

49

(50)  Julkisasiamies Jacobsin ratkaisuehdotus 29.11.2005 asiassa C-368/04, Transalpine Ölleitung, 72 kohta.

50

(51)  Asia 173/73, Italia v. komissio (Kok. 1974, s. 709), 13 kohta.

51

(52)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio (Kok. 1999, s. I-3671), 32 kohta.

52

(53)  Tämän toimialan sisällä tietty keskittyminen koskee eräitä osasektoreita kuten puun, paperin, elintarvikkeiden, lasin, keramiikan, metallien ja kemikaalien tuotantoa.

53

(54)  Itävallan 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätty kirje, jossa vastattiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2010 esittämiin kysymyksiin (s. 17 ja taulukko 5 sivulla 17).

54

(55)  Asia 173/73, Italia v. komissio (Kok. 1974, s. 709), 33 kohta; asia C-75/97, Belgia v. komissio (Kok. 1999, s. I-3671), 28–31 kohta; asia C-143/99 Adria-Wien Pipeline ym. v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365), 41 kohta.

55

(56)  Asia C-88/03, Portugali v. komissio (Kok. 2006, s. I-7115), 81 kohta.

56

(57)  Ks. alaviite 56.

57

(58)  Asia C-487/06 P, komissio v. British Aggregates Association (Kok. 2008, s. I-10505), 84–92 kohta.

58

(59)  Asia Portugali v. komissio, alaviite 31, 82 kohta, jossa viitataan ”sosiaaliseen lähentämiseen” ja ”alueelliseen kehitykseen” ulkoisina poliittisina tavoitteina.

59

(60)  Ks. alaviite 58.

60

(61)  Ks. alaviite 54.

61

(62)  Koska komissio ei ole vielä tehnyt lopullista päätöstä, Itävalta on myöntänyt vapautusmekanismin mukaiset edut vähämerkityksisenä tukena.

62

(63)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993 (Kok. s. I-2097), 20 kohta; yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH v. komissio, tuomio 15.12.1999 (Kok. s. II-3663), 140 kohta; asia C-372/97, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004 (Kok. s. I-3679), 81 kohta.

63

(64)  Asia C-142/87, Belgia v. komissio, tuomio 21.3.1990 (Kok. 1990, s. I-959), 56 kohta; asia C-39/94, Syndicat français de l’Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996 (Kok. 1996, s. I-3547), 36 kohta.

64

(65)  Asia C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques v. komissio, tuomio 24.3.1993 (Kok. 1990, s. I-1125), 36 kohta; asia C-311/94, IJssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, tuomio 15.10.1996 (Kok. 1996, s. I-5023), 43 kohta; asia C-351/98, Espanja v. komissio, tuomio 26.9.2002 (Kok. 2002, s. I-8031), 53 kohta.

65

(66)  Ks. alaviite 3.

66

(67)  Asetus (EY) N:o 800/2008.

67

(68)  Ks. alaviite 3.

68

(69)  Asetus (EY) N:o 800/2008.

69

(70)  Ks. alaviite 3.

70

(71)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

71

(72)  Kuten jo edellä esitettiin, komission näkemyksen mukaan syöttötariffi ei selvästikään ole yhdenmukaistettu ympäristövero.

72

(73)  Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 156 kohta.

73

(74)  Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 158 kohta.

74

(75)  Ympäristönsuojelutuen suuntaviivojen 159 kohta.

75

(76)  Itävalta ei vastannut komission 21 päivänä kesäkuuta ja 19 päivänä heinäkuuta 2010 asiasta esittämiin kysymyksiin.

76

(77)  Asia 165/84, Krohn v. Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung (Kok. 1985, s. 3997), 14 kohta; asia 6/78, Union française de Céréales v. Hauptzollamt Hamburg-Jonas (Kok. 1978, s. 1675).

77

(78)  Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaan alennuksia saavien on maksettava veroa vähintään direktiivillä 2003/96/EY (energiaverodirektiivi) vahvistetun yhteisön verotuksen vähimmäistason mukaisesti. Asetuksen 25 artiklan 3 kohdan mukaan veronalennukset myönnetään enintään kymmenen vuoden ajaksi. Tämän 10-vuotisjakson jälkeen jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kyseisten tukitoimenpiteiden asianmukaisuutta.

78

(79)  Itävallan 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätty kirje, jossa vastattiin komission 19 päivänä heinäkuuta 2010 esittämiin kysymyksiin, s. 19.

79

(80)  Ks. alaviite 63.

80

(81)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, tuomio 14.1.2009 (Kok. 2009, s. II-1), erityisesti 65, 66, 74 ja 75 kohta.

81

(82)  Asia T-187/99 Agrana Zucker und Stärke v. komissio, tuomio 7.6.2001 (Kok. 2001, s. II-1587), 74 kohta; asia T-126/99, Graphischer Maschinenbau GmbH v. komissio, tuomio 14.5.2002 (Kok. 2002, s. II-2427), 41–43 kohta; asia C-390/06, Nuova Agricast, tuomio 15.4.2008 (Kok. 2008, s. I-2577), 68–69 kohta.

82

(83)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle, 1.3 kohta (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1); yhteisön suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle, 1.3 kohta (EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1).

83

(84)  Asia T-459/93, Siemens SA v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675), 48 kohta.

84

(85)  Asia T-459/93, Siemens SA v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675), 48 kohta. Ks. myös asia T-396/08, Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt v. komissio, tuomio 8.7.2010, 46–48 kohta; asia C-156/98, Saksa v. komissio (Kok. 2000, s. I-6857), 30 kohta, sekä mainittu oikeuskäytäntö.

85

(86)  Kuten jo edellä esitettiin, komission näkemyksen mukaan syöttötariffi ei selvästikään ole yhdenmukaistettu ympäristövero.

86

(87)  Ks. alaviite 73.

87

(88)  Ks. alaviite 74.

88

(89)  Ks. alaviite 75.

89

(90)  Itävalta ei vastannut komission 21 päivänä kesäkuuta ja 19 päivänä heinäkuuta 2010 asiasta esittämiin kysymyksiin.

90

(91)  Asia T-459/93, Siemens SA v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675), 48 kohta.

91

---