# Europeiska unionens L 209/2011

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2011.209.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 209 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 54 årgången17 augusti 2011 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2011.209.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 209

Svensk utgåva

Lagstiftning

54 årgången17 augusti 2011

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2011/505/EU |
| | * | Rådets beslut av den 6 december 2010 om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer när det gäller ersättandet av bilaga II till det avtalet om samordning av sociala trygghetssystem | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 817/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 818/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter kolja i EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa med fartyg som för spansk flagg | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 819/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter sej i VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 av den 16 augusti 2011 om godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 821/2011 av den 16 augusti 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater | 24 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2011 av den 16 augusti 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 39 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 823/2011 av den 16 augusti 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11 | 41 |
| | | BESLUT |
| | | 2011/506/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om ändring av beslut 2005/240/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen
  [delgivet med nr K(2011) 5745] | 43 |
| | | 2011/507/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om ändring av beslut 2005/382/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Ungern
  [delgivet med nr K(2011) 5746] | 49 |
| | | 2011/508/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen
  [delgivet med nr K(2011) 5798]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2011/505/EU

*

Rådets beslut av den 6 december 2010 om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer när det gäller ersättandet av bilaga II till det avtalet om samordning av sociala trygghetssystem

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 817/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg

12

*

Kommissionens förordning (EU) nr 818/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter kolja i EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa med fartyg som för spansk flagg

14

*

Kommissionens förordning (EU) nr 819/2011 av den 11 augusti 2011 om förbud mot fiske efter sej i VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 820/2011 av den 16 augusti 2011 om godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och kommissionens beslut 2008/934/EG (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens förordning (EU) nr 821/2011 av den 16 augusti 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater

24

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 822/2011 av den 16 augusti 2011 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

39

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 823/2011 av den 16 augusti 2011 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

41

BESLUT

2011/506/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om ändring av beslut 2005/240/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen
  [delgivet med nr K(2011) 5745]

[delgivet med nr K(2011) 5745]

43

2011/507/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om ändring av beslut 2005/382/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Ungern
  [delgivet med nr K(2011) 5746]

[delgivet med nr K(2011) 5746]

49

2011/508/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen
  [delgivet med nr K(2011) 5798]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2011) 5798]

1

53

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2009/894/EG av den 30 november 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke för möbler av trä (EUT L 320 av den 5.12.2009) | 62 |
| | * | Rättelse till rådets beslut 2010/320/EU av den 8 juni 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 145 av den 11.6.2010) | 63 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2009/894/EG av den 30 november 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke för möbler av trä (EUT L 320 av den 5.12.2009)

(EUT L 320 av den 5.12.2009)

62

*

Rättelse till rådets beslut 2010/320/EU av den 8 juni 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (EUT L 145 av den 11.6.2010)

(EUT L 145 av den 11.6.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 6 december 2010

om den ståndpunkt som ska intas av Europeiska unionen i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer när det gäller ersättandet av bilaga II till det avtalet om samordning av sociala trygghetssystem

(2011/505/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 79.2 b, jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet (1), särskilt artikel 2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (2) (nedan kallat avtalet) trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (2) (nedan kallat avtalet) trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén genom beslut anta ändringar av avtalet, bland annat av bilaga II till avtalet, om samordning av sociala trygghetssystem. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 18 i avtalet kan den gemensamma kommittén genom beslut anta ändringar av avtalet, bland annat av bilaga II till avtalet, om samordning av sociala trygghetssystem.

| (3) | För att säkerställa en samstämmig och korrekt tillämpning av unionens rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter måste bilaga II till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa en samstämmig och korrekt tillämpning av unionens rättsakter och för att undvika administrativa och eventuella juridiska svårigheter måste bilaga II till avtalet ändras för att även omfatta nya unionsrättsakter som avtalet för närvarande inte hänvisar till.

| (4) | För att skapa klarhet och överskådlighet bör bilaga II till avtalet och protokollet till den bilagan kodifieras. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa klarhet och överskådlighet bör bilaga II till avtalet och protokollet till den bilagan kodifieras.

| (5) | Protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt på detta beslut. Protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är också tillämpligt på detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt på detta beslut. Protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är också tillämpligt på detta beslut.

| (6) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på dem. I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på dem. I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark.

| (7) | De åtaganden i avtalet som omfattas av avdelning V i tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är inte bindande för Danmark, Irland och Förenade kungariket såsom skyldigheter enligt unionsrätten, men de är fortsättningsvis tillämpliga som skyldigheter som följer av åtaganden mellan dessa medlemsstater och Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

(7)

De åtaganden i avtalet som omfattas av avdelning V i tredje delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är inte bindande för Danmark, Irland och Förenade kungariket såsom skyldigheter enligt unionsrätten, men de är fortsättningsvis tillämpliga som skyldigheter som följer av åtaganden mellan dessa medlemsstater och Schweiziska edsförbundet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas av unionen i den gemensamma kommitté som inrättats enligt artikel 14 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer ska grundas på det utkast till beslut från den gemensamma kommittén som återfinns i bilaga I till detta beslut.

Artikel 2

Förklaringen i bilaga II till detta beslut godkänns och ska göras på unionens vägnar i den gemensamma kommittén när den gemensamma kommittén antar sitt beslut som avses i artikel 1.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2010.

På rådets vägnar

J. MILQUET

Ordförande

---

(1)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.

1

(2)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 6.

2

---

BILAGA I

UTKAST TILL

BESLUT nr .../2010 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ

som inrättats genom avtalet mellan europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer

av den ...

om ersättande av bilaga II till det avtalet om samordning av sociala trygghetssystem

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 18 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och trädde i kraft den 1 juni 2002.

| (2) | Bilaga II till avtalet om samordning av de sociala trygghetssystemen ändrades senast genom beslut nr 1/2006 av den 6 juli 2006 (1) och bör nu uppdateras för att ta hänsyn till Europeiska unionens nya rättsakter som sedan dess har trätt i kraft, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2) och de åtgärder som antagits för att genomföra den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga II till avtalet om samordning av de sociala trygghetssystemen ändrades senast genom beslut nr 1/2006 av den 6 juli 2006 (1) och bör nu uppdateras för att ta hänsyn till Europeiska unionens nya rättsakter som sedan dess har trätt i kraft, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2) och de åtgärder som antagits för att genomföra den förordningen.

| (3) | Förordning (EG) nr 883/2004 har ersatt rådet förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 883/2004 har ersatt rådet förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (3).

| (4) | För att skapa klarhet och överskådlighet bör bilaga II till avtalet och protokollet till den bilagan konsolideras i en rättsligt bindande version. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa klarhet och överskådlighet bör bilaga II till avtalet och protokollet till den bilagan konsolideras i en rättsligt bindande version.

| (5) | Bilaga II till avtalet bör anpassas i överensstämmelse med utvecklingen av Europeiska unionens relevanta rättsakter. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga II till avtalet bör anpassas i överensstämmelse med utvecklingen av Europeiska unionens relevanta rättsakter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer (nedan kallat avtalet) ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut är upprättat på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i ...

På Gemensamma kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna

BILAGA

BILAGA II

SAMORDNING AV SOCIALFÖRSÄKRINGSSYSTEMEN

Artikel 1

(1)   De avtalsslutande parterna är överens om att på området samordning av socialförsäkringssystemen sinsemellan tillämpa de unionsrättsakter som det hänvisas till, och så som dessa har ändrats, i avsnitt A i denna bilaga eller därmed likvärdiga regler.

(2)   När begreppet medlemsstat(er) förekommer i de rättsakter som det hänvisas till i avsnitt A i denna bilaga avses utöver de stater som omfattas av Europeiska unionens relevanta rättsakter även Schweiz.

Artikel 2

(1)   Vid tillämpningen av denna bilaga ska de avtalsslutande parterna beakta de rättsakter från Europeiska unionen som det hänvisas till i avsnitt B i denna bilaga.

(2)   Vid tillämpningen av denna bilaga ska de avtalsslutande parterna notera innehållet i de rättsakter från Europeiska unionen som det hänvisas till i avsnitt C i denna bilaga.

Artikel 3

(1)   Särskilda bestämmelser rörande övergångsarrangemangen för arbetslöshetsförsäkring för de medborgare i vissa av Europeiska unionens medlemsstater som innehar ett schweiziskt uppehållstillstånd som gäller för mindre än ett år, rörande de schweiziska handikappbidragen och rörande förmåner inom de företagsbaserade systemen för ålders-, efterlevande- och invaliditetspension återfinns i protokollet till denna bilaga.

(2)   Protokollet utgör en integrerad del av denna bilaga.

AVSNITT A:   RÄTTSAKTER SOM DET HÄNVISAS TILL

| 1. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4 35), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (5 36).

  I detta avtal ska förordning (EG) nr 883/2004 anpassas på följande sätt:







  a) | I bilaga I, avsnitt I ska följande läggas till:
  ”Schweiz

  Kantonal lagstiftning rörande bidragsförskott enligt artiklarna 131.2 och 293.2 i den federala civillagen.” |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4 35), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 988/2009 av den 16 september 2009 om ändring av förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och om fastställande av innehållet i bilagorna (5 36).

I detta avtal ska förordning (EG) nr 883/2004 anpassas på följande sätt:

a)

I bilaga I, avsnitt I ska följande läggas till:

”Schweiz

Kantonal lagstiftning rörande bidragsförskott enligt artiklarna 131.2 och 293.2 i den federala civillagen.”

| b) | I bilaga I, avsnitt II ska följande läggas till:
  ”Schweiz

  Bidrag vid barns födelse och bidrag vid adoption enligt kantonal lagstiftning enligt artikel 3.2 i den federala lagen om familjebidrag.” |
| --- | --- |

b)

I bilaga I, avsnitt II ska följande läggas till:

”Schweiz

Bidrag vid barns födelse och bidrag vid adoption enligt kantonal lagstiftning enligt artikel 3.2 i den federala lagen om familjebidrag.”

| c) | I bilaga II ska följande läggas till:
  ”Tyskland–Schweiz







  a) | Konventionen om social trygghet av den 25 februari 1964 ändrad genom tilläggskonventionerna nr 1 av den 9 september 1975 och nr 2 av den 2 mars 1989:






  i) | punkt 9b, stycke 1 nr 1–4 i slutprotokollet (tillämplig lagstiftning och rätt till vårdförmåner vid sjukdom för personer som är bosatta i den tyska exklaven Büsingen). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

I bilaga II ska följande läggas till:

”Tyskland–Schweiz

a)

Konventionen om social trygghet av den 25 februari 1964 ändrad genom tilläggskonventionerna nr 1 av den 9 september 1975 och nr 2 av den 2 mars 1989:

i)

punkt 9b, stycke 1 nr 1–4 i slutprotokollet (tillämplig lagstiftning och rätt till vårdförmåner vid sjukdom för personer som är bosatta i den tyska exklaven Büsingen).

| ii) | Punkt 9e, stycke 1b meningarna 1, 2 och 4 i slutprotokollet (tillgång till frivillig sjukförsäkring i Tyskland vid flyttning till Tyskland). |
| --- | --- |

ii)

Punkt 9e, stycke 1b meningarna 1, 2 och 4 i slutprotokollet (tillgång till frivillig sjukförsäkring i Tyskland vid flyttning till Tyskland).

| b) | Överenskommelsen om arbetslöshetsförsäkring av den 20 oktober 1982, ändrad genom tilläggsprotokollet av den 22 december 1992:






  i) | Artikel 8.5, Tyskland (kommunen Büsingen) bidrar med ett belopp som motsvarar storleken på det kantonala bidraget enligt schweizisk lagstiftning till den faktiska kostnaden för arbetsmarknadsåtgärder för de arbetstagare som omfattas av denna bestämmelse. |
| --- | --- | --- |

b)

Överenskommelsen om arbetslöshetsförsäkring av den 20 oktober 1982, ändrad genom tilläggsprotokollet av den 22 december 1992:

i)

Artikel 8.5, Tyskland (kommunen Büsingen) bidrar med ett belopp som motsvarar storleken på det kantonala bidraget enligt schweizisk lagstiftning till den faktiska kostnaden för arbetsmarknadsåtgärder för de arbetstagare som omfattas av denna bestämmelse.

Spanien–Schweiz

Punkt 17 i slutprotokollet till konventionen om social trygghet av den 13 oktober 1969, ändrad genom tilläggskonventionen av den 11 juni 1982. De som är försäkrade enligt den spanska försäkringen vid tillämpningen av denna bestämmelse är befriade från kravet på anslutning till den schweiziska sjukförsäkringen.

Italien–Schweiz

Artikel 9.1 i konventionen om social trygghet av den 14 december 1962, ändrad genom tilläggskonvention nr 1 av den 18 december 1963, tilläggsöverenskommelsen av den 4 juli 1969, tilläggsprotokollet av den 25 februari 1974 och tilläggsöverenskommelse nr 2 av den 2 april 1980.”

| d) | I bilaga IV ska följande läggas till:
  ”Schweiz” |
| --- | --- |

d)

I bilaga IV ska följande läggas till:

”Schweiz”

| e) | I bilaga VIII, del 1 ska följande läggas till:
  ”Schweiz

  Alla ansökningar om ålders-, efterlevande- och invaliditetspension inom det allmänna systemet (den federala lagen om ålders- och efterlevandeförsäkring och den federala lagen om invaliditetsförsäkring) och ålderspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).” |
| --- | --- |

e)

I bilaga VIII, del 1 ska följande läggas till:

”Schweiz

Alla ansökningar om ålders-, efterlevande- och invaliditetspension inom det allmänna systemet (den federala lagen om ålders- och efterlevandeförsäkring och den federala lagen om invaliditetsförsäkring) och ålderspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).”

| f) | I bilaga VIII, del 2 ska följande läggas till:
  ”Schweiz

  Ålders-, efterlevande- och invaliditetspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).” |
| --- | --- |

f)

I bilaga VIII, del 2 ska följande läggas till:

”Schweiz

Ålders-, efterlevande- och invaliditetspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).”

| g) | I bilaga IX, del II ska följande läggas till:
  ”Schweiz

  Efterlevande- och invaliditetspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).” |
| --- | --- |

g)

I bilaga IX, del II ska följande läggas till:

”Schweiz

Efterlevande- och invaliditetspensioner inom de lagstadgade företagsbaserade systemen (den federala lagen om företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring).”

| h) | I bilaga X ska följande läggas till:






  ”1. | Tilläggsförmåner (den federala lagen om tilläggsförmåner av den 19 mars 1965) och liknande förmåner som föreskrivs i kantonal lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

h)

I bilaga X ska följande läggas till:

”1.

Tilläggsförmåner (den federala lagen om tilläggsförmåner av den 19 mars 1965) och liknande förmåner som föreskrivs i kantonal lagstiftning.

| 2. | Pension i särskilt svåra fall (cas pénibles) från invaliditetsförsäkringen (artikel 28.1a i den federala lagen om invaliditetsförsäkring av den 19 juni 1959 i den ändrade versionen av den 7 oktober 1994). |
| --- | --- |

2.

Pension i särskilt svåra fall (cas pénibles) från invaliditetsförsäkringen (artikel 28.1a i den federala lagen om invaliditetsförsäkring av den 19 juni 1959 i den ändrade versionen av den 7 oktober 1994).

| 3. | Icke-avgiftsfinansierade blandade förmåner vid arbetslöshet enligt kantonal lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Icke-avgiftsfinansierade blandade förmåner vid arbetslöshet enligt kantonal lagstiftning.

| 4. | Icke-avgiftsfinansierade särskilda invaliditetspensioner för personer med funktionshinder (artikel 39 i den federala lagen om invaliditetsförsäkring av den 19 juni 1959) som innan arbetsoförmågan inträdde inte omfattats av den schweiziska lagstiftningen på grundval av förvärvsverksamhet som anställd eller egenföretagare.” |
| --- | --- |

4.

Icke-avgiftsfinansierade särskilda invaliditetspensioner för personer med funktionshinder (artikel 39 i den federala lagen om invaliditetsförsäkring av den 19 juni 1959) som innan arbetsoförmågan inträdde inte omfattats av den schweiziska lagstiftningen på grundval av förvärvsverksamhet som anställd eller egenföretagare.”

| i) | I bilaga XI ska följande läggas till:
  ”Schweiz







  1. | Artikel 2 i den federala lagen om ålders- och efterlevandeförsäkring samt artikel 1 i den federala lagen om invaliditetsförsäkring, som avser frivillig försäkring inom dessa försäkringsgrenar för schweiziska medborgare som är bosatta i en stat som inte omfattas av detta avtal, ska tillämpas på personer bosatta utanför Schweiz, som är medborgare i de andra stater som omfattas av avtalet samt på flyktingar och statslösa som är bosatta i dessa stater, då dessa personer anmäler sig till den frivilliga försäkringen senast ett år efter den dag då de upphörde att vara försäkrade inom den schweiziska ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkringen efter en oavbruten försäkringsperiod på minst fem år. |
| --- | --- | --- |

i)

I bilaga XI ska följande läggas till:

”Schweiz

1.

Artikel 2 i den federala lagen om ålders- och efterlevandeförsäkring samt artikel 1 i den federala lagen om invaliditetsförsäkring, som avser frivillig försäkring inom dessa försäkringsgrenar för schweiziska medborgare som är bosatta i en stat som inte omfattas av detta avtal, ska tillämpas på personer bosatta utanför Schweiz, som är medborgare i de andra stater som omfattas av avtalet samt på flyktingar och statslösa som är bosatta i dessa stater, då dessa personer anmäler sig till den frivilliga försäkringen senast ett år efter den dag då de upphörde att vara försäkrade inom den schweiziska ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkringen efter en oavbruten försäkringsperiod på minst fem år.

| 2. | Personer som upphör att vara försäkrade inom systemet för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring efter en oavbruten försäkringsperiod på minst fem år, har rätt att fortsätta försäkringen med arbetsgivarens samtycke, om de är anställda av en arbetsgivare i Schweiz i en stat som inte omfattas av detta avtal och om de ansöker om detta inom sex månader efter den dag då de upphörde att vara försäkrade. |
| --- | --- |

2.

Personer som upphör att vara försäkrade inom systemet för ålders-, efterlevande- och invaliditetsförsäkring efter en oavbruten försäkringsperiod på minst fem år, har rätt att fortsätta försäkringen med arbetsgivarens samtycke, om de är anställda av en arbetsgivare i Schweiz i en stat som inte omfattas av detta avtal och om de ansöker om detta inom sex månader efter den dag då de upphörde att vara försäkrade.

| 3. | Obligatorisk försäkring i den schweiziska sjukförsäkringen och möjligheter till undantag






  a) | De schweiziska bestämmelserna om obligatorisk sjukförsäkring ska tillämpas på följande personer som inte är bosatta i Schweiz:






  i) | Personer som omfattas av schweizisk lagstiftning enligt avdelning II i förordningen. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obligatorisk försäkring i den schweiziska sjukförsäkringen och möjligheter till undantag

a)

De schweiziska bestämmelserna om obligatorisk sjukförsäkring ska tillämpas på följande personer som inte är bosatta i Schweiz:

i)

Personer som omfattas av schweizisk lagstiftning enligt avdelning II i förordningen.

| ii) | Personer för vilkas förmåner Schweiz står för kostnaderna enligt artiklarna 24, 25 och 26 i förordningen. |
| --- | --- |

ii)

Personer för vilkas förmåner Schweiz står för kostnaderna enligt artiklarna 24, 25 och 26 i förordningen.

| iii) | Personer som uppbär arbetslöshetsersättning från den schweiziska försäkringen. |
| --- | --- |

iii)

Personer som uppbär arbetslöshetsersättning från den schweiziska försäkringen.

| iv) | Familjemedlemmar till de personer som nämns under i och iii eller till en arbetstagare eller egenföretagare som är bosatt i Schweiz och som är försäkrad i den schweiziska sjukförsäkringen, när dessa familjemedlemmar inte är bosatta i någon av följande stater: Danmark, Spanien, Ungern, Portugal, Sverige eller Förenade kungariket. |
| --- | --- |

iv)

Familjemedlemmar till de personer som nämns under i och iii eller till en arbetstagare eller egenföretagare som är bosatt i Schweiz och som är försäkrad i den schweiziska sjukförsäkringen, när dessa familjemedlemmar inte är bosatta i någon av följande stater: Danmark, Spanien, Ungern, Portugal, Sverige eller Förenade kungariket.

| v) | Familjemedlemmar till de personer som nämns under ii eller till en pensionstagare som är bosatt i Schweiz och som är försäkrad i den schweiziska sjukförsäkringen, när dessa familjemedlemmar inte är bosatta i någon av följande stater: Danmark, Portugal, Sverige eller Förenade kungariket. |
| --- | --- |

v)

Familjemedlemmar till de personer som nämns under ii eller till en pensionstagare som är bosatt i Schweiz och som är försäkrad i den schweiziska sjukförsäkringen, när dessa familjemedlemmar inte är bosatta i någon av följande stater: Danmark, Portugal, Sverige eller Förenade kungariket.

Med familjemedlemmar avses personer som betraktas som sådana i lagstiftningen i bosättningsstaten.

| b) | De personer som nämns under a kan genom ansökan undantas från den obligatoriska försäkringen om och så länge som de är bosatta i en av följande stater och kan styrka att de där har ett skydd i händelse av sjukdom: Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike, och med avseende på de personer som avses i a iv och v, Finland, och med avseende på de personer som avses i a ii, Portugal.
  Denna ansökan






  aa) | ska lämnas in inom tre månader efter det att skyldighet att försäkra sig i Schweiz har uppkommit. Om ansökan i motiverade fall lämnas in efter denna tidsfrist, gäller undantaget från och med den dag då försäkringsskyldigheten har uppkommit, |
| --- | --- | --- |

b)

De personer som nämns under a kan genom ansökan undantas från den obligatoriska försäkringen om och så länge som de är bosatta i en av följande stater och kan styrka att de där har ett skydd i händelse av sjukdom: Tyskland, Frankrike, Italien, Österrike, och med avseende på de personer som avses i a iv och v, Finland, och med avseende på de personer som avses i a ii, Portugal.

Denna ansökan

aa)

ska lämnas in inom tre månader efter det att skyldighet att försäkra sig i Schweiz har uppkommit. Om ansökan i motiverade fall lämnas in efter denna tidsfrist, gäller undantaget från och med den dag då försäkringsskyldigheten har uppkommit,

| bb) | gäller även alla familjemedlemmar som är bosatta i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

bb)

gäller även alla familjemedlemmar som är bosatta i samma medlemsstat.

| 4. | När en person som omfattas av schweizisk lagstiftning enligt avdelning II i förordningen vid tillämpningen av 3 b i fråga om sjukförsäkring även omfattas av en annan avtalsstats lagstiftning, ska kostnaderna för vårdförmåner som inte är relaterade till olycksfall i arbetet delas lika mellan den schweiziska försäkringsinstitutionen för olycksfall i och utanför arbetet och arbetssjukdomar och den behöriga sjukförsäkringsinstitutionen i den andra avtalsstaten, under förutsättning att personen i fråga har rätt till vårdförmåner från båda dessa institutioner. Den schweiziska försäkringsinstitutionen för olycksfall och arbetssjukdomar ska stå för alla kostnader som är relaterade till olycksfall i arbetet eller på väg till eller från arbetet och arbetssjukdomar, även om personen i fråga har rätt till förmåner från en sjukförsäkringsinstitution i bosättningsstaten. |
| --- | --- |

4.

När en person som omfattas av schweizisk lagstiftning enligt avdelning II i förordningen vid tillämpningen av 3 b i fråga om sjukförsäkring även omfattas av en annan avtalsstats lagstiftning, ska kostnaderna för vårdförmåner som inte är relaterade till olycksfall i arbetet delas lika mellan den schweiziska försäkringsinstitutionen för olycksfall i och utanför arbetet och arbetssjukdomar och den behöriga sjukförsäkringsinstitutionen i den andra avtalsstaten, under förutsättning att personen i fråga har rätt till vårdförmåner från båda dessa institutioner. Den schweiziska försäkringsinstitutionen för olycksfall och arbetssjukdomar ska stå för alla kostnader som är relaterade till olycksfall i arbetet eller på väg till eller från arbetet och arbetssjukdomar, även om personen i fråga har rätt till förmåner från en sjukförsäkringsinstitution i bosättningsstaten.

| 5. | Personer som förvärvsarbetar men inte är bosatta i Schweiz och som omfattas av en lagstadgad försäkring i bosättningsstaten enligt punkt 3 b, och deras familjemedlemmar, ska omfattas av bestämmelserna i artikel 19 under en vistelse i Schweiz. |
| --- | --- |

5.

Personer som förvärvsarbetar men inte är bosatta i Schweiz och som omfattas av en lagstadgad försäkring i bosättningsstaten enligt punkt 3 b, och deras familjemedlemmar, ska omfattas av bestämmelserna i artikel 19 under en vistelse i Schweiz.

| 6. | Vid tillämpning av artiklarna 18, 19, 20 och 27 av förordningen i Schweiz ska den behöriga försäkringsinstitutionen stå för alla fakturerade kostnader. |
| --- | --- |

6.

Vid tillämpning av artiklarna 18, 19, 20 och 27 av förordningen i Schweiz ska den behöriga försäkringsinstitutionen stå för alla fakturerade kostnader.

| 7. | De sjukförsäkringsperioder som fullgjorts i en annan stat som omfattas av avtalet beaktas för att minska eller öka en eventuell reserv i sjukförsäkringen vid moderskapsledighet eller sjukdom när en person försäkrar sig hos en schweizisk försäkringsgivare inom tre månader efter det att vederbörande utträtt ur den utländska försäkringen. |
| --- | --- |

7.

De sjukförsäkringsperioder som fullgjorts i en annan stat som omfattas av avtalet beaktas för att minska eller öka en eventuell reserv i sjukförsäkringen vid moderskapsledighet eller sjukdom när en person försäkrar sig hos en schweizisk försäkringsgivare inom tre månader efter det att vederbörande utträtt ur den utländska försäkringen.

| 8. | Personer som har skaffat sitt livsuppehälle i Schweiz som anställd eller egenföretagare och som har upphört med sin förvärvsverksamhet på grund av olycksfall eller sjukdom och inte längre omfattas av den schweiziska lagstiftningen om invaliditetsförsäkring, ska ändå anses omfattas av denna försäkring när det gäller rätten till rehabiliteringsåtgärder fram till utbetalningen av invaliditetspension och under genomförandet av dessa åtgärder, under förutsättning att de inte har påbörjat en ny förvärvsverksamhet utanför Schweiz.” |
| --- | --- |

8.

Personer som har skaffat sitt livsuppehälle i Schweiz som anställd eller egenföretagare och som har upphört med sin förvärvsverksamhet på grund av olycksfall eller sjukdom och inte längre omfattas av den schweiziska lagstiftningen om invaliditetsförsäkring, ska ändå anses omfattas av denna försäkring när det gäller rätten till rehabiliteringsåtgärder fram till utbetalningen av invaliditetspension och under genomförandet av dessa åtgärder, under förutsättning att de inte har påbörjat en ny förvärvsverksamhet utanför Schweiz.”

| 2. | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (6).

  I detta avtal ska förordning (EG) nr 987/2009 anpassas på följande sätt:







  a) | I bilaga I ska följande läggas till:
  ”Överenskommelse mellan Schweiz och Frankrike av den 26 oktober 2004 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner
  Överenskommelse mellan Schweiz och Italien av den 20 december 2005 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner” |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (6).

I detta avtal ska förordning (EG) nr 987/2009 anpassas på följande sätt:

a)

I bilaga I ska följande läggas till:

”Överenskommelse mellan Schweiz och Frankrike av den 26 oktober 2004 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner

Överenskommelse mellan Schweiz och Italien av den 20 december 2005 om de särskilda förfarandena för ersättning av sjukvårdsförmåner”

| 3. | Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 592/2008 av den 17 juni 2008 (7), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 592/2008 av den 17 juni 2008 (8), såsom den var tillämplig mellan Schweiz och medlemsstaterna innan detta beslut trätt i kraft, i den mån det hänvisas till denna förordning i förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 eller när det gäller fall som inträffat tidigare. |
| --- | --- |

3.

Rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 592/2008 av den 17 juni 2008 (7), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 592/2008 av den 17 juni 2008 (8), såsom den var tillämplig mellan Schweiz och medlemsstaterna innan detta beslut trätt i kraft, i den mån det hänvisas till denna förordning i förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 eller när det gäller fall som inträffat tidigare.

| 4. | Rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (9), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 120/2009 av den 9 februari 2009 (10), såsom den var tillämplig mellan Schweiz och medlemsstaterna innan detta beslut trätt i kraft, i den mån det hänvisas till denna förordning i förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 eller när det gäller fall som inträffat tidigare. |
| --- | --- |

4.

Rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (9), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 120/2009 av den 9 februari 2009 (10), såsom den var tillämplig mellan Schweiz och medlemsstaterna innan detta beslut trätt i kraft, i den mån det hänvisas till denna förordning i förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 eller när det gäller fall som inträffat tidigare.

| 5. | Rådets direktiv 98/49/EG av den 29 juni 1998 om skydd av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom gemenskapen (11). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 98/49/EG av den 29 juni 1998 om skydd av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagare som flyttar inom gemenskapen (11).

AVSNITT B:   RÄTTSAKTER SOM DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA SKA BEAKTA

| (1) | Beslut nr A1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om inrättande av ett samråds- och förlikningsförfarande när det gäller handlingars giltighet, fastställande av tillämplig lagstiftning och utgivande av förmåner enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (12). |
| --- | --- |

(1)

Beslut nr A1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om inrättande av ett samråds- och förlikningsförfarande när det gäller handlingars giltighet, fastställande av tillämplig lagstiftning och utgivande av förmåner enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (12).

| (2) | Beslut nr A2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller tillämplig lagstiftning för utsända arbetstagare och egenföretagare som tillfälligt arbetar utanför den behöriga staten. (13). |
| --- | --- |

(2)

Beslut nr A2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller tillämplig lagstiftning för utsända arbetstagare och egenföretagare som tillfälligt arbetar utanför den behöriga staten. (13).

| (3) | Beslut nr A3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 17 december 2009 rörande sammanräkningen av oavbrutna utsändningsperioder som fullgjorts i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1408/71 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (14). |
| --- | --- |

(3)

Beslut nr A3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 17 december 2009 rörande sammanräkningen av oavbrutna utsändningsperioder som fullgjorts i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1408/71 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (14).

| (4) | Beslut nr E1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om praktiska bestämmelser för övergångsperioden när det gäller informationsutbyte med elektroniska hjälpmedel som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (15). |
| --- | --- |

(4)

Beslut nr E1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om praktiska bestämmelser för övergångsperioden när det gäller informationsutbyte med elektroniska hjälpmedel som avses i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (15).

| (5) | Beslut nr F1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artikel 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller prioritetsregler vid samtidig rätt till familjeförmåner (16). |
| --- | --- |

(5)

Beslut nr F1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artikel 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller prioritetsregler vid samtidig rätt till familjeförmåner (16).

| (6) | Beslut nr H1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om ramar för övergången från rådets förordningar (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72 till Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 samt om tillämpningen av beslut och rekommendationer av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (17). |
| --- | --- |

(6)

Beslut nr H1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om ramar för övergången från rådets förordningar (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72 till Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 samt om tillämpningen av beslut och rekommendationer av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (17).

| (7) | Beslut nr H2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling vid Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (18). |
| --- | --- |

(7)

Beslut nr H2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om arbetssätt och sammansättning i tekniska kommissionen för informationsbehandling vid Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (18).

| (8) | Beslut nr H3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 oktober 2009 om den dag som ska gälla för fastställandet av de växelkurser som avses i artikel 90 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (19). |
| --- | --- |

(8)

Beslut nr H3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 15 oktober 2009 om den dag som ska gälla för fastställandet av de växelkurser som avses i artikel 90 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (19).

| (9) | Beslut nr H4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om sammansättning och arbetssätt för revisionskommittén inom Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (20). |
| --- | --- |

(9)

Beslut nr H4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om sammansättning och arbetssätt för revisionskommittén inom Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen (20).

| (10) | Beslut nr H5 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 18 mars 2010 om samarbete för att förhindra bedrägerier och felaktigheter i samband med rådets förordning (EG) nr 883/2004 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om samordning av de sociala trygghetssystemen (21). |
| --- | --- |

(10)

Beslut nr H5 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 18 mars 2010 om samarbete för att förhindra bedrägerier och felaktigheter i samband med rådets förordning (EG) nr 883/2004 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om samordning av de sociala trygghetssystemen (21).

| (11) | Beslut nr P1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artiklarna 50.4, 58 och 87.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller beviljande av invaliditetsförmåner, förmåner vid ålderdom och förmåner till efterlevande (22). |
| --- | --- |

(11)

Beslut nr P1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tolkningen av artiklarna 50.4, 58 och 87.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller beviljande av invaliditetsförmåner, förmåner vid ålderdom och förmåner till efterlevande (22).

| (12) | Beslut nr S1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om det europeiska sjukförsäkringskortet (23). |
| --- | --- |

(12)

Beslut nr S1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om det europeiska sjukförsäkringskortet (23).

| (13) | Beslut nr S2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tekniska specifikationer för det europeiska sjukförsäkringskortet (24). |
| --- | --- |

(13)

Beslut nr S2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tekniska specifikationer för det europeiska sjukförsäkringskortet (24).

| (14) | Beslut nr S3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om fastställande av de förmåner som omfattas av artiklarna 19.1 och 27.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 25 A 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (25). |
| --- | --- |

(14)

Beslut nr S3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om fastställande av de förmåner som omfattas av artiklarna 19.1 och 27.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 och artikel 25 A 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (25).

| (15) | Beslut nr S4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 2 oktober 2009 om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (26). |
| --- | --- |

(15)

Beslut nr S4 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 2 oktober 2009 om återbetalningsförfaranden vid tillämpningen av artiklarna 35 och 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (26).

| (16) | Beslut nr S5 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 2 oktober 2009 om tolkningen av begreppet vårdförmåner enligt definitionen i artikel 1 va i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 vid sjukdom eller moderskap i enlighet med artiklarna 17, 19, 20, 22, 24.1, 25, 26, 27.1, 27.3, 27.4, 27.5, 28, 34, 36.1 och 36.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 samt om beräkningen av de belopp som ska återbetalas enligt artiklarna 62, 63 och 64 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (27). |
| --- | --- |

(16)

Beslut nr S5 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 2 oktober 2009 om tolkningen av begreppet vårdförmåner enligt definitionen i artikel 1 va i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 vid sjukdom eller moderskap i enlighet med artiklarna 17, 19, 20, 22, 24.1, 25, 26, 27.1, 27.3, 27.4, 27.5, 28, 34, 36.1 och 36.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 samt om beräkningen av de belopp som ska återbetalas enligt artiklarna 62, 63 och 64 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 (27).

| (17) | Beslut nr S6 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om registrering i bosättningsmedlemsstaten enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 987/2009 och om sammanställning av de förteckningar som avses i artikel 64.4 i förordning (EG) nr 987/2009 (28). |
| --- | --- |

(17)

Beslut nr S6 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om registrering i bosättningsmedlemsstaten enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 987/2009 och om sammanställning av de förteckningar som avses i artikel 64.4 i förordning (EG) nr 987/2009 (28).

| (18) | Beslut nr S7 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om övergången från förordningarna (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72 till förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 och om tillämpningen av återbetalningsförfarandena (29). |
| --- | --- |

(18)

Beslut nr S7 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 22 december 2009 om övergången från förordningarna (EEG) nr 1408/71 och (EEG) nr 574/72 till förordningarna (EG) nr 883/2004 och (EG) nr 987/2009 och om tillämpningen av återbetalningsförfarandena (29).

| (19) | Beslut nr U1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om artikel 54.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 när det gäller höjda arbetslöshetsförmåner för familjemedlemmar (30). |
| --- | --- |

(19)

Beslut nr U1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om artikel 54.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 när det gäller höjda arbetslöshetsförmåner för familjemedlemmar (30).

| (20) | Beslut nr U2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämpningsområdet för artikel 65.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller rätt till förmåner vid arbetslöshet för helt arbetslösa personer, utom gränsarbetare, som under sin senaste anställningsperiod eller period med verksamhet som egenföretagare var bosatta inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga medlemsstatens (31). |
| --- | --- |

(20)

Beslut nr U2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämpningsområdet för artikel 65.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller rätt till förmåner vid arbetslöshet för helt arbetslösa personer, utom gränsarbetare, som under sin senaste anställningsperiod eller period med verksamhet som egenföretagare var bosatta inom en annan medlemsstats territorium än den behöriga medlemsstatens (31).

| (21) | Beslut nr U3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om innebörden av begreppet ”delvis arbetslös” när det gäller de arbetslösa personer som avses i artikel 65.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (32). |
| --- | --- |

(21)

Beslut nr U3 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om innebörden av begreppet ”delvis arbetslös” när det gäller de arbetslösa personer som avses i artikel 65.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (32).

AVSNITT C:   RÄTTSAKTER SOM DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA SKA NOTERA

| 1. | Rekommendation nr U1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämplig lagstiftning för arbetslösa personer som förvärvsarbetar på deltid i en annan medlemsstat än bosättningsstaten (33). |
| --- | --- |

1.

Rekommendation nr U1 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämplig lagstiftning för arbetslösa personer som förvärvsarbetar på deltid i en annan medlemsstat än bosättningsstaten (33).

| 2. | Rekommendation nr U2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämpningen av artikel 64.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller arbetslösa personer som följer sin make, maka eller partner som är anställd i en annan medlemsstat än den behöriga staten (34). |
| --- | --- |

2.

Rekommendation nr U2 av Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen av den 12 juni 2009 om tillämpningen av artikel 64.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 när det gäller arbetslösa personer som följer sin make, maka eller partner som är anställd i en annan medlemsstat än den behöriga staten (34).

PROTOKOLL

till bilaga II till avtalet

I.   Arbetslöshetsförsäkring

Följande arrangemang ska tillämpas på arbetstagare som är medborgare i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern till och med den 30 april 2011 och på arbetstagare som är medborgare i Bulgarien och Rumänien till och med den 31 maj 2016.

| 1. | Följande bestämmelser ska tillämpas när det gäller arbetslöshetsförsäkring för arbetstagare med uppehållstillstånd som gäller för mindre än ett år:






  1.1 | Endast arbetstagare som har betalat avgift i Schweiz under den minimiperiod som krävs enligt den federala lagen om arbetslöshetsförsäkring och ersättning vid insolvens (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI (4 35)), och som uppfyller övriga villkor för att få arbetslöshetsersättning, ska vara berättigade till sådan ersättning enligt de villkor som fastställs i lagen. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande bestämmelser ska tillämpas när det gäller arbetslöshetsförsäkring för arbetstagare med uppehållstillstånd som gäller för mindre än ett år:

1.1

Endast arbetstagare som har betalat avgift i Schweiz under den minimiperiod som krävs enligt den federala lagen om arbetslöshetsförsäkring och ersättning vid insolvens (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI (4 35)), och som uppfyller övriga villkor för att få arbetslöshetsersättning, ska vara berättigade till sådan ersättning enligt de villkor som fastställs i lagen.

| 1.2 | En del av de avgifter som har betalats in för arbetstagare som inte har varit försäkrade tillräckligt länge för att vara berättigade till arbetslöshetsersättning i Schweiz enligt 1.1 ska överföras till arbetstagarnas ursprungsstater enligt bestämmelserna i 1.3 som bidrag till kostnaderna för ersättning som utbetalas till dessa arbetstagare vid hel arbetslöshet. De är därför inte berättigade till någon ersättning vid hel arbetslöshet i Schweiz. De är dock berättigade till ersättning vid svåra väderförhållanden och om arbetsgivaren blir insolvent. Ersättning vid hel arbetslöshet ska utbetalas av ursprungsstaten, under förutsättning att de berörda arbetstagarna står till arbetsmarknadens förfogande. De försäkringsperioder som har fullgjorts i Schweiz ska beaktas på samma sätt som om de hade fullgjorts i ursprungsstaten. |
| --- | --- |

1.2

En del av de avgifter som har betalats in för arbetstagare som inte har varit försäkrade tillräckligt länge för att vara berättigade till arbetslöshetsersättning i Schweiz enligt 1.1 ska överföras till arbetstagarnas ursprungsstater enligt bestämmelserna i 1.3 som bidrag till kostnaderna för ersättning som utbetalas till dessa arbetstagare vid hel arbetslöshet. De är därför inte berättigade till någon ersättning vid hel arbetslöshet i Schweiz. De är dock berättigade till ersättning vid svåra väderförhållanden och om arbetsgivaren blir insolvent. Ersättning vid hel arbetslöshet ska utbetalas av ursprungsstaten, under förutsättning att de berörda arbetstagarna står till arbetsmarknadens förfogande. De försäkringsperioder som har fullgjorts i Schweiz ska beaktas på samma sätt som om de hade fullgjorts i ursprungsstaten.

| 1.3 | Den del av de avgifter som har betalats in för arbetstagarna enligt 1.2 ska återbetalas varje år i enlighet med följande bestämmelser:






  a) | Dessa arbetstagares totala inbetalningar ska beräknas per land på basis av antalet sysselsatta arbetstagare per år och genomsnittet av de inbetalningar som görs varje år för varje arbetstagare (arbetstagarens och arbetsgivarens inbetalningar). |
| --- | --- | --- |

1.3

Den del av de avgifter som har betalats in för arbetstagarna enligt 1.2 ska återbetalas varje år i enlighet med följande bestämmelser:

a)

Dessa arbetstagares totala inbetalningar ska beräknas per land på basis av antalet sysselsatta arbetstagare per år och genomsnittet av de inbetalningar som görs varje år för varje arbetstagare (arbetstagarens och arbetsgivarens inbetalningar).

| b) | Av det belopp som beräknas på detta sätt ska en del, motsvarande arbetslöshetsersättningens procentandel av alla de ersättningar som nämns i 1.2, överföras till ursprungsstaten, och en del ska innehållas av Schweiz som reserv för senare utbetalningar av förmåner (5 36). |
| --- | --- |

b)

Av det belopp som beräknas på detta sätt ska en del, motsvarande arbetslöshetsersättningens procentandel av alla de ersättningar som nämns i 1.2, överföras till ursprungsstaten, och en del ska innehållas av Schweiz som reserv för senare utbetalningar av förmåner (5 36).

| c) | Schweiz ska varje år göra en sammanställning av överföringarna. Om ursprungsstaterna så önskar, ska Schweiz ange beräkningsunderlaget och storleken på de överförda beloppen. Ursprungsstaterna ska varje år meddela Schweiz antalet mottagare av arbetslöshetsersättning enligt 1.2. |
| --- | --- |

c)

Schweiz ska varje år göra en sammanställning av överföringarna. Om ursprungsstaterna så önskar, ska Schweiz ange beräkningsunderlaget och storleken på de överförda beloppen. Ursprungsstaterna ska varje år meddela Schweiz antalet mottagare av arbetslöshetsersättning enligt 1.2.

| 2. | Om någon medlemsstat som omfattas av detta arrangemang har svårigheter efter perioden på sju år med överföringssystemet eller Schweiz har svårigheter med totaliseringssystemet, kan en av de avtalsslutande parterna föra saken till den gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

2.

Om någon medlemsstat som omfattas av detta arrangemang har svårigheter efter perioden på sju år med överföringssystemet eller Schweiz har svårigheter med totaliseringssystemet, kan en av de avtalsslutande parterna föra saken till den gemensamma kommittén.

II.   Handikappbidrag

Handikappbidrag enligt den schweiziska federala lagen av den 19 juni 1959 om invaliditetsförsäkring (LAI) och enligt den federala lagen av den 20 december 1946 om ålders- och efterlevandepension (LAVS), ändrad den 8 oktober 1999, ska betalas ut enbart om den berörda personen är bosatt i Schweiz.

III.   Ålders-, efterlevande- och invaliditetspension inom det företagsbaserade systemet

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.2 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 ska den förmån som föreskrivs i den federala lagen om fri övergång inom företagsbaserade system för ålders-, efterlevande- och invaliditetspensioner (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité) av den 17 december 1993 på begäran betalas ut till en anställd eller en egenföretagare som avser att lämna Schweiz för gott och som inte längre omfattas av schweizisk lag enligt bestämmelserna i avdelning II i förordningen, förutsatt att personen i fråga lämnar Schweiz inom fem år efter det att detta avtal trätt i kraft.

---

(1)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 67.

1

(2)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

3

(4)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 43.

5

(6)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

6

(7)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

7

(8)  EUT L 177, 4.7.2008, s. 1.

8

(9)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1.

9

(10)  EUT L 39, 10.2.2009, s. 29.

10

(11)  EGT L 209, 25.7.1998, s. 46.

11

(12)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 1.

12

(13)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 5.

13

(14)  EUT C 149, 8.6.2010, s. 3.

14

(15)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 9.

15

(16)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 11.

16

(17)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 13.

17

(18)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 17.

18

(19)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 56.

19

(20)  EUT C 107, 27.4.2010, s. 3.

20

(21)  EUT C 149, 8.6.2010, s. 5.

21

(22)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 21.

22

(23)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 23.

23

(24)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 26.

24

(25)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 40.

25

(26)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 52.

26

(27)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 54.

27

(28)  EUT C 107, 27.4.2010, s. 6.

28

(29)  EUT C 107, 27.4.2010, s. 8.

29

(30)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 42.

30

(31)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 43.

31

(32)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 45.

32

(33)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 49.

33

(34)  EUT C 106, 24.4.2010, s. 51.

34

(35)  För närvarande tolv månader.

35

(36)  Överförda intjänade rättigheter för arbetstagare som kommer att göra anspråk på sin rätt till arbetslöshetsersättning i Schweiz efter att ha gjort inbetalningar under minst tolv månader – vid flera vistelser – inom loppet av två år.

36

---

BILAGA II

FÖRKLARING

om förklaringen om Schweiz deltagande i kommittéer

Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare som nämns i andra strecksatsen i förklaringen om Schweiz deltagande i kommittéer (EUT L 114 av den 30 april 2002, s. 72), ska ändra namn till Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen enligt artikel 71 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004.

---

FÖRORDNINGAR

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 817/2011

av den 11 augusti 2011

om förbud mot fiske efter lubb i EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | USK/567EI. |
| Art | Lubb (Brosme brosme) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII |
| Datum | 9.7.2011 |

Nr

26/T&Q

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

USK/567EI.

Art

Lubb (Brosme brosme)

Område

EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

Datum

9.7.2011

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 818/2011

av den 11 augusti 2011

om förbud mot fiske efter kolja i EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | HAD/5BC6A. |
| Art | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Område | EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa |
| Datum | 4.7.2011 |

Nr

25/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

HAD/5BC6A.

Art

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Område

EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa

Datum

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 819/2011

av den 11 augusti 2011

om förbud mot fiske efter sej i VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (2) fastställs kvoter för 2011.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2011 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2011 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | POK/56-14 |
| Art | Sej (Pollachius virens) |
| Område | VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV |
| Datum | 4 juli 2011 |

Nr

24/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

POK/56-14

Art

Sej (Pollachius virens)

Område

VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

Datum

4 juli 2011

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 820/2011

av den 16 augusti 2011

om godkännande av det verksamma ämnet terbutylazin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och kommissionens beslut 2008/934/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 13.2 och 78.2, och

av följande skäl:

| (1) | Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) i enlighet med artikel 80.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas på de verksamma ämnen för vilka det har fastslagits att ansökningarna är fullständiga i enlighet med artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 (3). Terbutylazin är ett verksamt ämne för vilket det har fastslagits att ansökningen är fullständig i enlighet med den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska rådets direktiv 91/414/EEG (2) i enlighet med artikel 80.1 c i förordning (EG) nr 1107/2009 tillämpas på de verksamma ämnen för vilka det har fastslagits att ansökningarna är fullständiga i enlighet med artikel 16 i kommissionens förordning (EG) nr 33/2008 (3). Terbutylazin är ett verksamt ämne för vilket det har fastslagits att ansökningen är fullständig i enlighet med den förordningen.

| (2) | I kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (4) och (EG) nr 1490/2002 (5) fastställs genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt upptas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Denna förteckning omfattade terbutylazin. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordningar (EG) nr 451/2000 (4) och (EG) nr 1490/2002 (5) fastställs genomförandebestämmelser för den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i direktiv 91/414/EEG och en förteckning över verksamma ämnen som ska bedömas för att eventuellt upptas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Denna förteckning omfattade terbutylazin.

| (3) | Anmälaren återkallade i enlighet med artikel 3.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1095/2007 av den 20 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1490/2002 om kompletterande tillämpningsföreskrifter för den tredje etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG och om ändring av förordning (EG) nr 451/2000 samt om ändring av förordning (EG) nr 2229/2004 om ytterligare genomförandebestämmelser för den fjärde etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG (6) sin ansökan om att det verksamma ämnet skulle upptas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från förordningens ikraftträdande. Följaktligen antogs genom kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (7) ett beslut om att inte uppta terbutylazin i bilaga 1. |
| --- | --- |

(3)

Anmälaren återkallade i enlighet med artikel 3.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1095/2007 av den 20 september 2007 om ändring av förordning (EG) nr 1490/2002 om kompletterande tillämpningsföreskrifter för den tredje etappen av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG och om ändring av förordning (EG) nr 451/2000 samt om ändring av förordning (EG) nr 2229/2004 om ytterligare genomförandebestämmelser för den fjärde etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG (6) sin ansökan om att det verksamma ämnet skulle upptas i bilaga I till direktiv 91/414/EEG inom två månader från förordningens ikraftträdande. Följaktligen antogs genom kommissionens beslut 2008/934/EG av den 5 december 2008 om att inte ta upp vissa verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om återkallande av godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller dessa ämnen (7) ett beslut om att inte uppta terbutylazin i bilaga 1.

| (4) | Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad sökanden) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i förordning (EG) nr 33/2008 om tillämpningsföreskrifter för direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I. |
| --- | --- |

(4)

Den ursprungliga anmälaren (nedan kallad sökanden) har i enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG lämnat in en ny ansökan och begärt ett påskyndat förfarande i enlighet med artiklarna 14–19 i förordning (EG) nr 33/2008 om tillämpningsföreskrifter för direktiv 91/414/EEG i fråga om ett ordinarie och ett påskyndat förfarande för bedömning av verksamma ämnen som omfattades av det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i det direktivet men som inte införts i dess bilaga I.

| (5) | Ansökan lämnades till Förenade kungariket, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven på innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Ansökan lämnades till Förenade kungariket, som genom förordning (EG) nr 1490/2002 hade utsetts till rapporterande medlemsstat. Tidsfristen för det påskyndade förfarandet har följts. Specifikationen för det verksamma ämnet och de avsedda användningarna är desamma som de som anges i beslut 2008/934/EG. Ansökan uppfyller dessutom de återstående kraven på innehåll och förfarande i artikel 15 i förordning (EG) nr 33/2008.

| (6) | Förenade kungariket utvärderade de kompletterande uppgifter som sökanden lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 3 februari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökanden för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten den 20 december 2010 fram sin slutsats om terbutylazin (8) för kommissionen. Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 17 juni 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om terbutylazin. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket utvärderade de kompletterande uppgifter som sökanden lämnat och lade fram en kompletterande rapport. Rapporten lämnades till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och till kommissionen den 3 februari 2010. Myndigheten skickade den kompletterande rapporten till övriga medlemsstater och sökanden för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 33/2008 och på kommissionens begäran lade myndigheten den 20 december 2010 fram sin slutsats om terbutylazin (8) för kommissionen. Medlemsstaterna och kommissionen granskade utkastet till bedömningsrapport, den kompletterande rapporten och myndighetens slutsats i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och en rapport färdigställdes den 17 juni 2011 i form av kommissionens granskningsrapport om terbutylazin.

| (7) | De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Terbutylazin bör därför godkännas i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

De olika undersökningar som gjorts har visat att växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG, särskilt när det gäller de användningsområden som undersöktes och som beskrivs i kommissionens granskningsrapport. Terbutylazin bör därför godkännas i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| (8) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av nya vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och i ljuset av nya vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner.

| (9) | Utan att det påverkar slutsatsen att terbutylazin bör godkännas, bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in. |
| --- | --- |

(9)

Utan att det påverkar slutsatsen att terbutylazin bör godkännas, bör ytterligare bekräftande uppgifter krävas in.

| (10) | Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(10)

Innan ett godkännande beviljas bör medlemsstaterna och berörda parter medges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (11) | Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den specifika situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör dock följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin. Medlemsstaterna bör i förekommande fall ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden. Genom undantag från den ovannämnda tidsfristen bör i enlighet med direktiv 91/414/EEG en längre period medges för inlämnande och bedömning av uppdateringen av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna. |
| --- | --- |

(11)

Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som anges i förordning (EG) nr 1107/2009 som en följd av godkännandet och med hänsyn till den specifika situation som uppstår genom övergången från direktiv 91/414/EEG till förordning (EG) nr 1107/2009 bör dock följande gälla. Medlemsstaterna bör medges en sexmånadersperiod efter godkännandet för att se över godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin. Medlemsstaterna bör i förekommande fall ändra, ersätta eller återkalla befintliga godkännanden. Genom undantag från den ovannämnda tidsfristen bör i enlighet med direktiv 91/414/EEG en längre period medges för inlämnande och bedömning av uppdateringen av den fullständiga dokumentationen enligt bilaga III för varje växtskyddsmedel och för varje avsett användningsområde i överensstämmelse med de enhetliga principerna.

| (12) | Erfarenheter från upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (9) har visat att det kan uppstå svårigheter vid tolkningen av de skyldigheter innehavarna av befintliga godkännanden har i fråga om tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att medlemsstaterna eller innehavarna av godkännanden åläggs några nya skyldigheter jämfört med de som åläggs i de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller i förordningarna om godkännande av verksamma ämnen. |
| --- | --- |

(12)

Erfarenheter från upptaganden i bilaga I till direktiv 91/414/EEG av verksamma ämnen som bedömts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3600/92 av den 11 december 1992 om närmare bestämmelser för genomförandet av den första etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8.2 i rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (9) har visat att det kan uppstå svårigheter vid tolkningen av de skyldigheter innehavarna av befintliga godkännanden har i fråga om tillgången till uppgifter. För att ytterligare svårigheter ska undvikas förefaller det därför nödvändigt att klargöra medlemsstaternas skyldigheter, särskilt skyldigheten att kontrollera att innehavarna av ett godkännande kan visa att de har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till det direktivet. Detta klargörande innebär dock inte att medlemsstaterna eller innehavarna av godkännanden åläggs några nya skyldigheter jämfört med de som åläggs i de direktiv om ändring av bilaga I till det direktivet som hittills har antagits eller i förordningarna om godkännande av verksamma ämnen.

| (13) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (10) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (10) ändras i enlighet med detta.

| (14) | I beslut 2008/934/EG fastställs att terbutylazin inte ska upptas i förteckningen och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser terbutylazin i bilagan till det beslutet bör utgå. Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

I beslut 2008/934/EG fastställs att terbutylazin inte ska upptas i förteckningen och att godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller detta ämne ska återkallas senast den 31 december 2011. Den rad som avser terbutylazin i bilagan till det beslutet bör utgå. Beslut 2008/934/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet terbutylazin enligt specifikationen i bilaga I godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ny prövning av växtskyddsmedel

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 vid behov ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som verksamt ämne senast den 30 juni 2012.

Senast detta datum ska medlemsstaterna särskilt ha kontrollerat att villkoren i bilaga I till den här förordningen har uppfyllts, med undantag av villkoren i del B i kolumnen om särskilda bestämmelser i den bilagan, samt att innehavaren av godkännandet har eller har tillgång till dokumentation som uppfyller kraven i bilaga II till direktiv 91/414/EEG i enlighet med villkoren i artikel 13.1–13.4 i det direktivet och artikel 62 i förordning (EG) nr 1107/2009.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska medlemsstaterna för varje godkänt växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin, antingen som enda verksamma ämne eller som ett av flera verksamma ämnen som alla senast den 31 december 2011 förtecknats i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ta upp växtskyddsmedlet till ny prövning enligt de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009, på grundval av dokumentation som uppfyller kraven i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och med hänsyn till del B i kolumnen om särskilda bestämmelser i bilaga I till den här förordningen. På grundval av denna prövning ska medlemsstaterna fastställa om växtskyddsmedlet uppfyller kraven i artikel 29.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. Därefter ska medlemsstaterna

| a) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som enda verksamma ämne, vid behov senast den 31 december 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller |
| --- | --- |

a)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som enda verksamma ämne, vid behov senast den 31 december 2015 ändra eller återkalla godkännandet, eller

| b) | om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 december 2015 eller vid ett datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller om godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste. |
| --- | --- |

b)

om det gäller ett växtskyddsmedel som innehåller terbutylazin som ett av flera verksamma ämnen, vid behov ändra eller återkalla godkännandet senast den 31 december 2015 eller vid ett datum som fastställs för en sådan ändring eller ett sådant återkallande i respektive rättsakt eller rättsakter om upptagande av ämnet eller ämnena i fråga i bilaga I till direktiv 91/414/EEG eller om godkännande av ämnet eller ämnena, beroende på vilket datum som är det senaste.

Artikel 3

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 4

Ändringar av beslut 2008/934/EG

Den rad som avser terbutylazin i bilagan till beslut 2008/934/EG ska utgå.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUT L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  EGT L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  EGT L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  EUT L 246, 21.9.2007, s. 19.

6

(7)  EUT L 333, 11.12.2008, s. 11.

7

(8)  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terbuthylazine”, The EFSA Journal, vol. 9(2011):1, artikelnr 1969. [133 s.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Tillgänglig på internet: www.efsa.europa.eu.

8

The EFSA Journal

(9)  EGT L 366, 15.12.1992, s. 10.

9

(10)  EUT L 153, 11.6.2011, s. 1.

10

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt Iupac | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutylazin
  CAS-nr 5915-41-3
  Cipac-nr 234 | N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Föroreningar: | Propazin högst 10 g/kg |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt Iupac

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Terbutylazin

CAS-nr 5915-41-3

Cipac-nr 234

N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Föroreningar:

Propazin högst 10 g/kg

| | Atrazin högst 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazin högst 1 g/kg

| | Simazin högst 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazin högst 30 g/kg

1 januari 2012

31 december 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om terbutylazin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| a) | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

a)

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| b) | Risken för däggdjur och daggmaskar. |
| --- | --- |

b)

Risken för däggdjur och daggmaskar.

Villkoren för användning ska omfatta riskreducerande åtgärder och skyldighet att vid behov genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuell grundvattenförorening i känsliga områden.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse. |
| --- | --- |

1.

Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse.

| 2. | Likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier. |
| --- | --- |

2.

Likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier.

| 3. | Bedömning av grundvattenexponering för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6. |
| --- | --- |

3.

Bedömning av grundvattenexponering för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6.

| 4. | Betydelsen av metaboliterna MT1 (N-tert-butyl-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT13 (4-(tert-butylamino)-6-(etylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxi-N2-etyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamin) och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”. |
| --- | --- |

4.

Betydelsen av metaboliterna MT1 (N-tert-butyl-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT13 (4-(tert-butylamino)-6-(etylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxi-N2-etyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamin) och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med uppgifterna i punkterna 1 och 2 senast den 30 juni 2012, med uppgifterna i punkt 3 senast den 30 juni 2013 och med uppgifterna i punkt 4 inom sex månader efter delgivandet av klassificeringsbeslutet om ämnet.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

I del B i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande uppgifter läggas till:

| Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt Iupac | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”16 | Terbutylazin
  CAS-nr 5915-41-3
  Cipac-nr 234 | N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin | ≥ 950 g/kg
  Föroreningar: | Propazin högst 10 g/kg |

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt Iupac

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”16

Terbutylazin

CAS-nr 5915-41-3

Cipac-nr 234

N2-tert-butyl-6-kloro-N4-etyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin

≥ 950 g/kg

Föroreningar:

Propazin högst 10 g/kg

| | Atrazin högst 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazin högst 1 g/kg

| | Simazin högst 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazin högst 30 g/kg

1 januari 2012

31 december 2021

DEL A

Får endast godkännas för användning som herbicid.

DEL B

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om terbutylazin från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa av den 17 juni 2011, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

| a) | Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden. |
| --- | --- |

a)

Skyddet av grundvattnet när det verksamma ämnet används i områden med känsliga mark- och/eller klimatförhållanden.

| b) | Risken för däggdjur och daggmaskar. |
| --- | --- |

b)

Risken för däggdjur och daggmaskar.

Villkoren för användning ska omfatta riskreducerande åtgärder och skyldighet att vid behov genomföra övervakningsprogram för att kontrollera eventuell grundvattenförorening i känsliga områden.

Sökanden ska inkomma med bekräftande uppgifter om följande:

| 1. | Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, med hjälp av relevanta analysresultat, inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse. |
| --- | --- |

1.

Specifikationen av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt, med hjälp av relevanta analysresultat, inklusive uppgifter om föroreningarnas betydelse.

| 2. | Likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier. |
| --- | --- |

2.

Likvärdigheten mellan specifikationerna av den tekniska produkt som tillverkats kommersiellt och specifikationerna av det testmaterial som används i toxicitetsstudier.

| 3. | Bedömning av grundvattenexponering för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6. |
| --- | --- |

3.

Bedömning av grundvattenexponering för de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6.

| 4. | Betydelsen av metaboliterna MT1 (N-tert-butyl-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT13 (4-(tert-butylamino)-6-(etylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxi-N2-etyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamin) och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”. |
| --- | --- |

4.

Betydelsen av metaboliterna MT1 (N-tert-butyl-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT13 (4-(tert-butylamino)-6-(etylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller 6-hydroxi-N2-etyl-N4-tert-butyl-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(tert-butylamino)-1,3,5-triazin-2-ol eller N-tert-butyl-6-hydroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamin) och av de oidentifierade metaboliterna LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 och LM6 med avseende på cancer, om terbutylazin i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 klassificeras som ett ämne som ”misstänks kunna orsaka cancer”.

Sökanden ska till kommissionen, medlemsstaterna och myndigheten inkomma med uppgifterna i punkterna 1 och 2 senast den 30 juni 2012, med uppgifterna i punkt 3 senast den 30 juni 2013 och med uppgifterna i punkt 4 inom sex månader efter delgivandet av klassificeringsbeslutet om ämnet.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 821/2011

av den 16 augusti 2011

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 4 december 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 4 december 2010 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vinylacetat med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2010 av företaget Ineos Oxide Ltd (nedan kallat klaganden), som företrädare för tillverkare som svarar för en stor del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vinylacetat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten i fråga har dumpats och för att detta har vållat väsentlig skada, vilket ansågs tillräckligt för att motivera att ett förfarande inleds. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 22 oktober 2010 av företaget Ineos Oxide Ltd (nedan kallat klaganden), som företrädare för tillverkare som svarar för en stor del, i detta fall mer än 25 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vinylacetat. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att produkten i fråga har dumpats och för att detta har vållat väsentlig skada, vilket ansågs tillräckligt för att motivera att ett förfarande inleds.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de exporterande tillverkarna i det berörda landet, importörerna, handlarna, användarna, leverantörerna, de intresseorganisationer man visste var berörda samt företrädarna för USA om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i unionen, de exporterande tillverkarna i det berörda landet, importörerna, handlarna, användarna, leverantörerna, de intresseorganisationer man visste var berörda samt företrädarna för USA om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (5) | Kommissionen sände frågeformulär till de fyra kända exporterande tillverkarna i det berörda landet. Tre av dessa besvarade frågeformuläret. Den fjärde exporterande tillverkaren ville inte samarbeta i undersökningen och underrättades därefter om att företaget i enlighet med artikel 18 i grundförordningen skulle behandlas som ett icke samarbetsvilligt företag. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sände frågeformulär till de fyra kända exporterande tillverkarna i det berörda landet. Tre av dessa besvarade frågeformuläret. Den fjärde exporterande tillverkaren ville inte samarbeta i undersökningen och underrättades därefter om att företaget i enlighet med artikel 18 i grundförordningen skulle behandlas som ett icke samarbetsvilligt företag.

| (6) | Kommissionen sände också frågeformulär till klaganden och till övriga unionstillverkare som nämndes i klagomålet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sände också frågeformulär till klaganden och till övriga unionstillverkare som nämndes i klagomålet.

| (7) | Eftersom många icke-närstående importörer föreföll kunna beröras av undersökningen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom bara två importörer gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande beslutades det dock att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Två importörer i unionen besvarade i vederbörlig ordning frågeformuläret och ett kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa importörer. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom många icke-närstående importörer föreföll kunna beröras av undersökningen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Eftersom bara två importörer gav sig till känna inom den tidsfrist som fastställts i tillkännagivandet om inledande beslutades det dock att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Två importörer i unionen besvarade i vederbörlig ordning frågeformuläret och ett kontrollbesök gjordes på plats hos en av dessa importörer.

| (8) | Å andra sidan gav sig ett antal berörda parter sig till känna som användare. Ett särskilt frågeformulär för användare sändes till dessa parter. Tolv företag besvarade frågeformuläret och kontrollbesök gjordes på plats hos två av dessa företag. |
| --- | --- |

(8)

Å andra sidan gav sig ett antal berörda parter sig till känna som användare. Ett särskilt frågeformulär för användare sändes till dessa parter. Tolv företag besvarade frågeformuläret och kontrollbesök gjordes på plats hos två av dessa företag.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse samt utförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare i unionen

  Ineos Oxide Ltd, Förenade kungariket
  Wacker Chemie AG, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse samt utförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare i unionen

Ineos Oxide Ltd, Förenade kungariket

Wacker Chemie AG, Tyskland

| b) | Exporterande tillverkare i det berörda landet

  Celanese Ltd.
  Dow Chemical Company
  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC |
| --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i det berörda landet

Celanese Ltd.

Dow Chemical Company

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC

| c) | Icke-närstående företag i det berörda landet

  Terminal, USA [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella] |
| --- | --- |

c)

Icke-närstående företag i det berörda landet

Terminal, USA [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]

| d) | Närstående och icke-närstående företag i unionen

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
  Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederländerna
  Terminal, unionen [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella] |
| --- | --- |

d)

Närstående och icke-närstående företag i unionen

Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland

Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederländerna

Terminal, unionen [uppgifterna om företagets namn och exakta etableringsort är konfidentiella]

| e) | Närstående företag utanför unionen och USA

  Dow Europe GmbH, Schweiz |
| --- | --- |

e)

Närstående företag utanför unionen och USA

Dow Europe GmbH, Schweiz

| f) | Importörer

  Gantrade Ltd, Förenade kungariket |
| --- | --- |

f)

Importörer

Gantrade Ltd, Förenade kungariket

| g) | Användare

  Vinavil, Mapei, Italien
  Synthomer, Förenade kungariket |
| --- | --- |

g)

Användare

Vinavil, Mapei, Italien

Synthomer, Förenade kungariket

3.   Undersökningsperiod

| (10) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 till och med den 30 september 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2009 till och med den 30 september 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2007 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (11) | Den berörda produkten är vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i USA. |
| --- | --- |

(11)

Den berörda produkten är vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i USA.

| (12) | Vinylacetat (nedan kallat den berörda produkten) är en vara som framställts kemiskt från ättiksyra. |
| --- | --- |

(12)

Vinylacetat (nedan kallat den berörda produkten) är en vara som framställts kemiskt från ättiksyra.

| (13) | Vinylacetat har många olika användningsområden. Den största delen av den vinylacetat som tillverkas används som insatsvara i två produkter i ett senare led i produktionskedjan: polyvinylacetat och polyvinylalkohol. Dessa två produkter är viktiga polymerer i olika industrier. Vinylacetatpolymerer används ofta vid framställning av färger, bindemedel och beläggningar samt vid slutbehandling av textilier. |
| --- | --- |

(13)

Vinylacetat har många olika användningsområden. Den största delen av den vinylacetat som tillverkas används som insatsvara i två produkter i ett senare led i produktionskedjan: polyvinylacetat och polyvinylalkohol. Dessa två produkter är viktiga polymerer i olika industrier. Vinylacetatpolymerer används ofta vid framställning av färger, bindemedel och beläggningar samt vid slutbehandling av textilier.

| (14) | Av undersökningen framgick att det bara finns en typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(14)

Av undersökningen framgick att det bara finns en typ av den berörda produkten.

2.   Likadan produkt

| (15) | Undersökningen visade att vinylacetat som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och vinylacetat som tillverkas i det berörda landet och exporteras till unionen hade samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen visade att vinylacetat som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och vinylacetat som tillverkas i det berörda landet och exporteras till unionen hade samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Normalvärde

| (16) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida de amerikanska exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen uppgick till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida de amerikanska exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen uppgick till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.

| (17) | Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen undersökte därefter om varje exporterande tillverkares inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (18) | De inhemska försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(18)

De inhemska försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma om priset per enhet motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (19) | Om mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaden och det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Om volymen av den lönsamma försäljningen uppgick till högst 80 % av den totala försäljningsvolymen eller om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet dock på det vägda genomsnittliga priset bara för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(19)

Om mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden överskred kostnaden och det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Om volymen av den lönsamma försäljningen uppgick till högst 80 % av den totala försäljningsvolymen eller om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden beräknades normalvärdet dock på det vägda genomsnittliga priset bara för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden.

2.   Exportpris

| (20) | Undersökningen visade att vinylacetat exporterades från det berörda landet till unionen antingen via i) närstående handelsföretag i unionen eller ii) för en exporterande tillverkare, via ett närstående handelsföretag utanför unionen. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen visade att vinylacetat exporterades från det berörda landet till unionen antingen via i) närstående handelsföretag i unionen eller ii) för en exporterande tillverkare, via ett närstående handelsföretag utanför unionen.

| (21) | I båda fallen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen, med vederbörliga justeringar för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning och vinster. |
| --- | --- |

(21)

I båda fallen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden i unionen, med vederbörliga justeringar för alla omkostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning och vinster.

3.   Jämförelse

| (22) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för respektive exporterande tillverkare gjordes på priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(22)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset för respektive exporterande tillverkare gjordes på priset fritt fabrik.

| (23) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Vederbörligen motiverade justeringar gjordes för skillnader när det gäller kostnader för hantering, lagring, transporter, försäkringar, krediter, rabatter, provisioner och importtullar. |
| --- | --- |

(23)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justeringar för att beakta olikheter som påverkar priserna och prisjämförbarheten. Vederbörligen motiverade justeringar gjordes för skillnader när det gäller kostnader för hantering, lagring, transporter, försäkringar, krediter, rabatter, provisioner och importtullar.

4.   Dumpningsmarginal

| (24) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (25) | För att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes de uppgifter om den exportvolym till unionen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade lämnat med motsvarande importstatistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(25)

För att beräkna dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes de uppgifter om den exportvolym till unionen som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade lämnat med motsvarande importstatistik från Eurostat.

| (26) | Eftersom samarbetsviljan i USA var hög (över 90 %) ansågs det preliminärt vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA till en nivå motsvarande den högsta tull som fastställts för en samarbetsvillig exportör. Denna fråga kan komma att övervägas på nytt i det slutliga skedet. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom samarbetsviljan i USA var hög (över 90 %) ansågs det preliminärt vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA till en nivå motsvarande den högsta tull som fastställts för en samarbetsvillig exportör. Denna fråga kan komma att övervägas på nytt i det slutliga skedet.

| (27) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Övriga företag | 13,8 % |

(27)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

Dow Chemical Company

13,8 %

Övriga företag

13,8 %

D.   SKADA

1.   Unionstillverkningen och unionsindustrin

| (28) | Klagomålet ingavs av företaget Ineos Oxide Ltd., nedan kallat klaganden, som i egenskap av tillverkare av vinylacetat i unionen svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning. En annan unionstillverkare, Wacker GmbH, gav sitt stöd till att förfarandet inleddes. Klagomålet stöddes därmed av unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen av vinylacetat inom unionsindustrin. Ett förfarande inleddes därför i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Klagomålet ingavs av företaget Ineos Oxide Ltd., nedan kallat klaganden, som i egenskap av tillverkare av vinylacetat i unionen svarar för en betydande del av unionens sammanlagda tillverkning. En annan unionstillverkare, Wacker GmbH, gav sitt stöd till att förfarandet inleddes. Klagomålet stöddes därmed av unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda tillverkningen av vinylacetat inom unionsindustrin. Ett förfarande inleddes därför i enlighet med artikel 5.4 i grundförordningen.

| (29) | En tredje tillverkare i unionen (Celanese Europe GmbH) konstaterades vara närstående en exporterande tillverkare i det berörda landet. På grundval av uppgifter som lämnades under undersökningens gång konstaterande det preliminärt att denna tillverkare fullt ut kontrollerades av det USA-baserade företaget Celanese Corporation, som spelar en avgörande roll i viktiga affärstransaktioner i Europa, t.ex. när det gäller företagsplanering, produktionsstyrning, inköp och försäljning. |
| --- | --- |

(29)

En tredje tillverkare i unionen (Celanese Europe GmbH) konstaterades vara närstående en exporterande tillverkare i det berörda landet. På grundval av uppgifter som lämnades under undersökningens gång konstaterande det preliminärt att denna tillverkare fullt ut kontrollerades av det USA-baserade företaget Celanese Corporation, som spelar en avgörande roll i viktiga affärstransaktioner i Europa, t.ex. när det gäller företagsplanering, produktionsstyrning, inköp och försäljning.

| (30) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det att det förhållande som Celanese Europe GmbH hade till gruppen var av sådan karaktär att det ledde till ett beteende som skulle skilja sig från beteendet hos övriga icke-närstående tillverkare i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. Det ansågs även att företaget genom detta förhållande skulle kunna skydda sig från den skadevållande dumpningens negativa verkningar. Om detta företag togs med i resultaten som rör skada skulle de samlade uppgifterna om unionsindustrins situation snedvridas. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det att det förhållande som Celanese Europe GmbH hade till gruppen var av sådan karaktär att det ledde till ett beteende som skulle skilja sig från beteendet hos övriga icke-närstående tillverkare i den mening som avses i artikel 4.2 i grundförordningen. Det ansågs även att företaget genom detta förhållande skulle kunna skydda sig från den skadevållande dumpningens negativa verkningar. Om detta företag togs med i resultaten som rör skada skulle de samlade uppgifterna om unionsindustrins situation snedvridas.

| (31) | Det fastställdes därför preliminärt att Celanese Europe GmbH inte skulle omfattas av definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(31)

Det fastställdes därför preliminärt att Celanese Europe GmbH inte skulle omfattas av definitionen av unionsindustrin.

| (32) | De två tillverkarna Ineos Oxide Ltd och Wacker GmbH utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och svarar därmed för 100 % av unionstillverkningen. De kallas nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(32)

De två tillverkarna Ineos Oxide Ltd och Wacker GmbH utgör därför unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och svarar därmed för 100 % av unionstillverkningen. De kallas nedan unionsindustrin.

2.   Fastställande av relevant unionsmarknad

| (33) | För att fastställa huruvida unionsindustrin, enligt definitionen i skäl 28 ff., har lidit väsentlig skada undersöktes det i vilken utsträckning unionsindustrins företagsinterna tillverkning av den berörda produkten var tvungen att övervägas i analysen. |
| --- | --- |

(33)

För att fastställa huruvida unionsindustrin, enligt definitionen i skäl 28 ff., har lidit väsentlig skada undersöktes det i vilken utsträckning unionsindustrins företagsinterna tillverkning av den berörda produkten var tvungen att övervägas i analysen.

| (34) | Unionsindustrin säljer den berörda produkten dels på den öppna marknaden, dels på den företagsinterna marknaden (inom samma företagsgrupp). På den företagsinterna marknaden används den berörda produkten som råmaterial för tillverkning av olika produkter som används i färger, bindemedel och beläggningar etc. |
| --- | --- |

(34)

Unionsindustrin säljer den berörda produkten dels på den öppna marknaden, dels på den företagsinterna marknaden (inom samma företagsgrupp). På den företagsinterna marknaden används den berörda produkten som råmaterial för tillverkning av olika produkter som används i färger, bindemedel och beläggningar etc.

| (35) | Försäljning av den berörda produkten för användning som råmaterial för tillverkning av andra produkter för företag i samma grupp ska i detta sammanhang betraktas som företagsintern användning om något av följande villkor är uppfyllt: i) försäljningen sker inte till marknadspriser, ii) kunden kan inte fritt välja leverantör inom samma företagsgrupp. Under undersökningens gång konstaterades det preliminärt att försäljning till närstående enheter som köper den berörda produkten för att använda den som råmaterial för tillverkning av en annan produkt bör betraktas som företagsintern försäljning. Det konstaterades att dessa närstående enheter enligt företagens affärspolicy inte fritt kunde välja leverantör. |
| --- | --- |

(35)

Försäljning av den berörda produkten för användning som råmaterial för tillverkning av andra produkter för företag i samma grupp ska i detta sammanhang betraktas som företagsintern användning om något av följande villkor är uppfyllt: i) försäljningen sker inte till marknadspriser, ii) kunden kan inte fritt välja leverantör inom samma företagsgrupp. Under undersökningens gång konstaterades det preliminärt att försäljning till närstående enheter som köper den berörda produkten för att använda den som råmaterial för tillverkning av en annan produkt bör betraktas som företagsintern försäljning. Det konstaterades att dessa närstående enheter enligt företagens affärspolicy inte fritt kunde välja leverantör.

| (36) | Denna åtskillnad är relevant för skadeanalysen. Vinylacetat för företagsintern användning konstaterades inte stå i direkt konkurrens med importen från det berörda landet. Däremot konstaterades tillverkningen för den öppna marknaden stå i direkt konkurrens med denna import, eftersom försäljningen skedde under normala marknadsvillkor, vilket innebär fritt val av leverantör. Detta motiverade att man för analysen av vissa skadeindikatorer gjorde en åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(36)

Denna åtskillnad är relevant för skadeanalysen. Vinylacetat för företagsintern användning konstaterades inte stå i direkt konkurrens med importen från det berörda landet. Däremot konstaterades tillverkningen för den öppna marknaden stå i direkt konkurrens med denna import, eftersom försäljningen skedde under normala marknadsvillkor, vilket innebär fritt val av leverantör. Detta motiverade att man för analysen av vissa skadeindikatorer gjorde en åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden.

| (37) | I detta sammanhang konstaterades det att följande ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin rimligen kunde undersökas genom att man tog den samlade verksamheten i beaktande, dvs. inklusive unionsindustrins företagsinterna användning: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner samt dumpningsmarginalens storlek. Orsaken till detta är att dessa indikatorer påverkas oavsett om produkten förs vidare in i ett senare led av produktionskedjan inom ett företag eller en företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(37)

I detta sammanhang konstaterades det att följande ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin rimligen kunde undersökas genom att man tog den samlade verksamheten i beaktande, dvs. inklusive unionsindustrins företagsinterna användning: tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, lager, sysselsättning, produktivitet, löner samt dumpningsmarginalens storlek. Orsaken till detta är att dessa indikatorer påverkas oavsett om produkten förs vidare in i ett senare led av produktionskedjan inom ett företag eller en företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden.

| (38) | Lönsamheten, kassaflödet, räntabiliteten och förmågan att anskaffa kapital analyserades på nivån för den öppna marknaden enbart med anledning av att priserna på den företagsinterna marknaden inte är representativa för normala marknadsvillkor och därmed påverkar dessa indikatorers tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(38)

Lönsamheten, kassaflödet, räntabiliteten och förmågan att anskaffa kapital analyserades på nivån för den öppna marknaden enbart med anledning av att priserna på den företagsinterna marknaden inte är representativa för normala marknadsvillkor och därmed påverkar dessa indikatorers tillförlitlighet.

| (39) | Övriga ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin, dvs. förbrukning, försäljning, marknadsandel och priser på unionsmarknaden, analyserades och bedömdes i huvudsak i förhållande till den rådande situationen på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsvillkoren är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor med ett fritt val av leverantör. |
| --- | --- |

(39)

Övriga ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrin, dvs. förbrukning, försäljning, marknadsandel och priser på unionsmarknaden, analyserades och bedömdes i huvudsak i förhållande till den rådande situationen på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsvillkoren är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor med ett fritt val av leverantör.

| (40) | För dessa indikatorer beaktades emellertid även den företagsinterna marknaden, som jämfördes med uppgifter för den öppna marknaden i syfte att bestämma om situationen på den företagsinterna marknaden kunde tänkas påverka de resultat som enbart grundades på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(40)

För dessa indikatorer beaktades emellertid även den företagsinterna marknaden, som jämfördes med uppgifter för den öppna marknaden i syfte att bestämma om situationen på den företagsinterna marknaden kunde tänkas påverka de resultat som enbart grundades på den öppna marknaden.

3.   Förbrukning i unionen

| (41) | Förbrukningen i unionen fastställdes genom att Eurostats uppgifter om den totala importvolymen av vinylacetat, jämförda med granskade uppgifter från de exporterande tillverkarna om import från det berörda landet, adderades med unionsindustrins och andra unionsbaserade tillverkares totala försäljningsvolym på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(41)

Förbrukningen i unionen fastställdes genom att Eurostats uppgifter om den totala importvolymen av vinylacetat, jämförda med granskade uppgifter från de exporterande tillverkarna om import från det berörda landet, adderades med unionsindustrins och andra unionsbaserade tillverkares totala försäljningsvolym på unionsmarknaden.

| (42) | Med tanke på de få leverantörerna och behovet av att skydda konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen redovisas utvecklingen av förbrukningen i indexform.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen










  Index (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Den företagsinterna marknaden | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Den öppna marknaden | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

Med tanke på de få leverantörerna och behovet av att skydda konfidentiella affärsuppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen redovisas utvecklingen av förbrukningen i indexform.

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Index (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Total förbrukning

100

90

87

99

Den företagsinterna marknaden

100

96

100

104

Den öppna marknaden

100

88

82

97

| (43) | Under skadeundersökningsperioden sjönk förbrukningen något på den totala unionsmarknaden och på den öppna marknaden, med 1 % respektive 3 %. Under samma period noterades däremot en ökning med 4 % på den företagsinterna marknaden. |
| --- | --- |

(43)

Under skadeundersökningsperioden sjönk förbrukningen något på den totala unionsmarknaden och på den öppna marknaden, med 1 % respektive 3 %. Under samma period noterades däremot en ökning med 4 % på den företagsinterna marknaden.

4.   Import från det berörda landet

4.1.   Volym och marknadsandel

| (44) | Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

  Tabell 2


  Import från USA










  Importvolym (ton) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Index 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Total marknadsandel

  (Index 2007 = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Marknadsandel på den öppna marknaden

  (Index 2007 = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Källa: Uppgifter från Eurostat och från de berörda parternas besvarade frågeformulär. |

(44)

Importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

Tabell 2

Import från USA

Importvolym (ton)

2007

2008

2009

UP

USA

103 192

146 800

133 763

152 445

(Index 2007 = 100)

100

142

130

148

Total marknadsandel

(Index 2007 = 100)

100

159

150

149

Marknadsandel på den öppna marknaden

(Index 2007 = 100)

100

162

157

152

Källa: Uppgifter från Eurostat och från de berörda parternas besvarade frågeformulär.

| (45) | Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importen till unionsmarknaden (den företagsinterna och den öppna marknaden) från det berörda landet med 48 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade med 49 % under samma period. Marknadsandelen på den öppna marknaden ökade med 52 %. |
| --- | --- |

(45)

Under skadeundersökningsperioden ökade den totala importen till unionsmarknaden (den företagsinterna och den öppna marknaden) från det berörda landet med 48 %. Detta ledde till att marknadsandelen ökade med 49 % under samma period. Marknadsandelen på den öppna marknaden ökade med 52 %.

4.2.   Priser för importen och prisunderskridande

| (46) | De genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Pris på import från USA










  Importpriser (euro/ton) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 774 | 814 | 541 | 573 |
| (Index 2007 = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Källa: Eurostat. |

(46)

De genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Pris på import från USA

Importpriser (euro/ton)

2007

2008

2009

UP

USA

774

814

541

573

(Index 2007 = 100)

100

105

70

74

Källa: Eurostat.

| (47) | De totala genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet ökade något under undersökningsperioden, men minskade med 26 % mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(47)

De totala genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet ökade något under undersökningsperioden, men minskade med 26 % mellan 2007 och undersökningsperioden.

| (48) | En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan unionsindustrins genomsnittliga priser på den öppna marknaden och de genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet. Unionsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(48)

En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden gjordes mellan unionsindustrins genomsnittliga priser på den öppna marknaden och de genomsnittliga priserna på importen från det berörda landet. Unionsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.

| (49) | Dessa priser jämfördes med nettopriserna hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA efter rabatter och vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med vederbörliga justeringar för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(49)

Dessa priser jämfördes med nettopriserna hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i USA efter rabatter och vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med vederbörliga justeringar för tullklareringskostnader och kostnader efter importen.

| (50) | Jämförelsen visade att den importerade berörda produkten från alla samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som var lägre än unionsindustrins priser. Det genomsnittliga prisunderskridandet, uttryckt som andel av unionsindustrins priser, uppgick till 17,9 %, på grundval av granskade uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Prisunderskridandet kombinerades med en negativ prisutveckling och ett betydande prisfall. |
| --- | --- |

(50)

Jämförelsen visade att den importerade berörda produkten från alla samarbetsvilliga exportörer under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som var lägre än unionsindustrins priser. Det genomsnittliga prisunderskridandet, uttryckt som andel av unionsindustrins priser, uppgick till 17,9 %, på grundval av granskade uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Prisunderskridandet kombinerades med en negativ prisutveckling och ett betydande prisfall.

5.   Import från övriga tredjeländer

| (51) | Nedanstående tabell visar utvecklingen av importen från övriga tredjeländer.

  Tabell 4


  Importvolym från övriga tredjeländer










  Importvolym (ton) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Index 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Saudiarabien | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| Övriga | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Total marknadsandel

  (Index 2007 = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Marknadsandel på den öppna marknaden

  (Index 2007 = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Källa: Eurostat. |

(51)

Nedanstående tabell visar utvecklingen av importen från övriga tredjeländer.

Tabell 4

Importvolym från övriga tredjeländer

Importvolym (ton)

2007

2008

2009

UP

USA

103 192

146 800

133 763

152 445

(Index 2007 = 100)

100

142

130

148

Saudiarabien

0

0

0

73 156

Övriga

88 138

52 414

15 937

8 198

Index (2007 = 100)

100

59

18

9

Total marknadsandel

(Index 2007 = 100)

100

66

21

9

Marknadsandel på den öppna marknaden

(Index 2007 = 100)

100

68

22

10

Källa: Eurostat.

| (52) | I början av skadeundersökningsperioden konkurrerade importen från det berörda landet med andra länder, t.ex. Taiwan, Ukraina och Ryssland. I slutet av skadeundersökningsperioden var importen från dessa traditionella källor nästan obefintlig. |
| --- | --- |

(52)

I början av skadeundersökningsperioden konkurrerade importen från det berörda landet med andra länder, t.ex. Taiwan, Ukraina och Ryssland. I slutet av skadeundersökningsperioden var importen från dessa traditionella källor nästan obefintlig.

| (53) | Ett nytt exporterande land, Saudiarabien, kom in på unionsmarknaden under undersökningsperioden och exporterade då omkring 73 000 ton. Verkningarna av denna utveckling för unionsindustrin diskuteras i skäl 91 ff. |
| --- | --- |

(53)

Ett nytt exporterande land, Saudiarabien, kom in på unionsmarknaden under undersökningsperioden och exporterade då omkring 73 000 ton. Verkningarna av denna utveckling för unionsindustrin diskuteras i skäl 91 ff.

6.   Unionsindustrins situation

6.1.   Allmänt

| (54) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins situation från och med 2007 till och med slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins situation från och med 2007 till och med slutet av undersökningsperioden.

| (55) | De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) och de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) bedömdes utifrån unionsindustrins samlade produktion. Bedömningen grundades på uppgifter från de granskade frågeformulär som unionsindustrin hade lämnat in. |
| --- | --- |

(55)

De makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) och de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) bedömdes utifrån unionsindustrins samlade produktion. Bedömningen grundades på uppgifter från de granskade frågeformulär som unionsindustrin hade lämnat in.

| (56) | Det bör noteras att klaganden köpte sin produktionsanläggning först under 2007. Uppgifter för vissa skadeindikatorer (lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflöde) kunde därför inte erhållas för 2007. För dessa indikatorer omfattar analysen därför bara perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden. För övriga indikatorer fanns uppgifter för 2007 tillgängliga. För dessa indikatorer omfattar därför analysen hela skadeundersökningsperioden (fr.o.m. 2007 t.o.m. undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(56)

Det bör noteras att klaganden köpte sin produktionsanläggning först under 2007. Uppgifter för vissa skadeindikatorer (lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflöde) kunde därför inte erhållas för 2007. För dessa indikatorer omfattar analysen därför bara perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden. För övriga indikatorer fanns uppgifter för 2007 tillgängliga. För dessa indikatorer omfattar därför analysen hela skadeundersökningsperioden (fr.o.m. 2007 t.o.m. undersökningsperioden).

| (57) | Klaganden inriktar sig på att leverera den berörda produkten enbart till den öppna marknaden, medan övriga unionstillverkare främst inriktar sig på den företagsinterna marknaden och bara i ytterst liten omfattning levererar till den öppna marknaden. Eftersom uppgifterna för skadeanalysen i huvudsak är hämtade enbart från två källor, varav en främst inriktas på den företagsinterna marknaden, och eftersom det har konstaterats att man måste göra en åtskillnad mellan den totala marknaden och den öppna marknaden för ett antal skadeindikatorer, var det nödvändigt att ange uppgifterna om unionsindustrin som indextal för att bevara sekretessen i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(57)

Klaganden inriktar sig på att leverera den berörda produkten enbart till den öppna marknaden, medan övriga unionstillverkare främst inriktar sig på den företagsinterna marknaden och bara i ytterst liten omfattning levererar till den öppna marknaden. Eftersom uppgifterna för skadeanalysen i huvudsak är hämtade enbart från två källor, varav en främst inriktas på den företagsinterna marknaden, och eftersom det har konstaterats att man måste göra en åtskillnad mellan den totala marknaden och den öppna marknaden för ett antal skadeindikatorer, var det nödvändigt att ange uppgifterna om unionsindustrin som indextal för att bevara sekretessen i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

6.2.   Makroekonomiska indikatorer

6.2.1.   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (58) | Nedanstående tabell visar utvecklingen av tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för hela unionsindustrin.

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen










  (Index 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total tillverkning | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Total produktionskapacitet | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Totalt kapacitetsutnyttjande | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Nedanstående tabell visar utvecklingen av tillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för hela unionsindustrin.

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande totalt i unionen

(Index 2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Total tillverkning

100

105

102

92

Total produktionskapacitet

100

121

126

143

Totalt kapacitetsutnyttjande

100

87

81

64

| (59) | Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins sammanlagda tillverkning med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Som framgår av ovanstående tabell minskade unionsindustrins sammanlagda tillverkning med 8 % under skadeundersökningsperioden.

| (60) | Under samma period ökade produktionskapaciteten med 43 %. Kapacitetsökningen berodde dock inte på att nya produktionslinjer togs i bruk, utan på att den befintliga kapaciteten utnyttjades effektivare. |
| --- | --- |

(60)

Under samma period ökade produktionskapaciteten med 43 %. Kapacitetsökningen berodde dock inte på att nya produktionslinjer togs i bruk, utan på att den befintliga kapaciteten utnyttjades effektivare.

| (61) | Kombinationen av dessa två faktorer, dvs. minskad tillverkning och ökad produktionskapacitet under samma period, ledde till en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 36 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Kombinationen av dessa två faktorer, dvs. minskad tillverkning och ökad produktionskapacitet under samma period, ledde till en betydande minskning av kapacitetsutnyttjandet med 36 % under skadeundersökningsperioden.

6.2.2.   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (62) | Nedanstående tabell visar uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet, uppdelade på den totala markanden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel










  (Index 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total försäljning | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Marknadsandel (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Försäljning på den företagsinterna marknaden | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Marknadsandel (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Försäljning på den öppna marknaden | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Marknadsandel (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Nedanstående tabell visar uppgifter om unionsindustrins försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet, uppdelade på den totala markanden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

(Index 2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Total försäljning

100

99

96

88

Marknadsandel (%)

100

110

111

88

Försäljning på den företagsinterna marknaden

100

111

109

113

Marknadsandel (%)

100

115

108

109

Försäljning på den öppna marknaden

100

89

86

67

Marknadsandel (%)

100

102

104

69

| (63) | Den totala försäljningsvolymen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var ännu tydligare på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen i motsatt riktning. Där ökade försäljningsvolymen med 13 % under samma period. |
| --- | --- |

(63)

Den totala försäljningsvolymen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var ännu tydligare på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen i motsatt riktning. Där ökade försäljningsvolymen med 13 % under samma period.

| (64) | Den minskade försäljningsvolymen avspeglades i marknadsandelen, som på den totala marknaden minskade med 11 % och på den öppna marknaden med 31 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen även här i motsatt riktning. Där ökade marknadsandelen med 9 % under samma period. |
| --- | --- |

(64)

Den minskade försäljningsvolymen avspeglades i marknadsandelen, som på den totala marknaden minskade med 11 % och på den öppna marknaden med 31 % mellan 2007 och undersökningsperioden. På den företagsinterna marknaden gick utvecklingen även här i motsatt riktning. Där ökade marknadsandelen med 9 % under samma period.

6.2.3.   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 7

Sysselsättning, produktivitet och löner

| (Index 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt antal anställda | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Total produktivitet (enhet/anställd) | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Totala årslöner | 0 | 100 | 95 | 88 |

(Index 2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Totalt antal anställda

100

96

98

100

Total produktivitet (enhet/anställd)

100

109

104

92

Totala årslöner

0

100

95

88

| (65) | Den totala sysselsättningen låg stabil mellan 2007 och undersökningsperioden. Det bör noteras att tillverkningen av vinylacetat inte är arbetsintensiv och att uppgifterna om sysselsättningen därför inte har något nära samband med uppgifterna om produktionen. Sysselsättningen är därför inte så betydelsefull som indikator inom denna sektor. |
| --- | --- |

(65)

Den totala sysselsättningen låg stabil mellan 2007 och undersökningsperioden. Det bör noteras att tillverkningen av vinylacetat inte är arbetsintensiv och att uppgifterna om sysselsättningen därför inte har något nära samband med uppgifterna om produktionen. Sysselsättningen är därför inte så betydelsefull som indikator inom denna sektor.

| (66) | Under skadeundersökningsperioden minskade den totala produktiviteten per anställd med 8 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den följde den minskade tillverkningen och den ökade produktionskapaciteten (se skäl 58 ff.). |
| --- | --- |

(66)

Under skadeundersökningsperioden minskade den totala produktiviteten per anställd med 8 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den följde den minskade tillverkningen och den ökade produktionskapaciteten (se skäl 58 ff.).

6.2.4.   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen

| (67) | Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler låg över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan den faktiska dumpningsmarginalens verkningar inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(67)

Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler låg över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och priser kan den faktiska dumpningsmarginalens verkningar inte anses vara försumbara.

6.3.   Mikroekonomiska indikatorer

6.3.1.   Allmänna synpunkter

| (68) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på nivån för hela unionsindustrin (se definitionen i skäl 28 ff.). |
| --- | --- |

(68)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på nivån för hela unionsindustrin (se definitionen i skäl 28 ff.).

| (69) | När det gäller ovanstående indikatorer var det nödvändigt att inrikta bedömningen av lönsamheten, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflödet på den öppna marknaden, vilket innebär att den främst skulle avspegla uppgifter som lämnats av klaganden. Med hänsyn till detta kunde utvecklingen av indikatorerna för vinster och kassaflöde av sekretesskäl inte redovisas som indextal. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller ovanstående indikatorer var det nödvändigt att inrikta bedömningen av lönsamheten, löner, investeringar, räntabilitet och kassaflödet på den öppna marknaden, vilket innebär att den främst skulle avspegla uppgifter som lämnats av klaganden. Med hänsyn till detta kunde utvecklingen av indikatorerna för vinster och kassaflöde av sekretesskäl inte redovisas som indextal.

| (70) | Dessutom kunde klaganden, såsom förklarats i skäl 56, inte lämna några uppgifter om vissa skadeindikatorer för 2007. Analysen av dessa indikatorer gjordes därför för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Dessutom kunde klaganden, såsom förklarats i skäl 56, inte lämna några uppgifter om vissa skadeindikatorer för 2007. Analysen av dessa indikatorer gjordes därför för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperioden.

6.3.2.   Lager

| (71) | Nedanstående uppgifter visar lagerutvecklingen hos unionsindustrin under de båda berörda perioderna.

  Tabell 8


  Lager










  Index (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt lager | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Nedanstående uppgifter visar lagerutvecklingen hos unionsindustrin under de båda berörda perioderna.

Tabell 8

Lager

Index (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Totalt lager

100

86

49

69

| (72) | Lagren minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna indikator ska dock inte betraktas som relevant för denna sektor, eftersom vinylacetat tillverkas på beställning och tillverkarna ofta har begränsade lager. Lagren motsvarar i själva verket bara några få veckors leveranser. |
| --- | --- |

(72)

Lagren minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna indikator ska dock inte betraktas som relevant för denna sektor, eftersom vinylacetat tillverkas på beställning och tillverkarna ofta har begränsade lager. Lagren motsvarar i själva verket bara några få veckors leveranser.

6.3.3.   Försäljningspriser

| (73) | Nedanstående tabell visar prisutvecklingen för unionsindustrin, uppdelad på den totala marknaden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.

  Tabell 9


  Försäljningspriser










  Index (2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den totala marknaden | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Nedanstående tabell visar prisutvecklingen för unionsindustrin, uppdelad på den totala marknaden, den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden.

Tabell 9

Försäljningspriser

Index (2007 = 100)

2007

2008

2009

UP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den totala marknaden

100

107

74

84

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden

100

115

82

92

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden

100

102

69

77

| (74) | Försäljningspriserna för den totala unionsmarknaden minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna sjönk på båda marknaderna, men minskade kraftigare på den öppna marknaden (– 23 %) än på den företagsinterna marknaden (– 8 %). |
| --- | --- |

(74)

Försäljningspriserna för den totala unionsmarknaden minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna sjönk på båda marknaderna, men minskade kraftigare på den öppna marknaden (– 23 %) än på den företagsinterna marknaden (– 8 %).

6.3.4.   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar

| (75) | Lönsamheten för den likadana produkten på den öppna marknaden fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på unionsindustrins försäljning av den likadana produkten som andel av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(75)

Lönsamheten för den likadana produkten på den öppna marknaden fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på unionsindustrins försäljning av den likadana produkten som andel av omsättningen för denna försäljning.

| (76) | Lönsamheten på den öppna marknaden minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden rapporterades förluster varje månad. Detta var konsekvensen av att både försäljningsvolymen och försäljningspriserna minskade betydligt. |
| --- | --- |

(76)

Lönsamheten på den öppna marknaden minskade under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden rapporterades förluster varje månad. Detta var konsekvensen av att både försäljningsvolymen och försäljningspriserna minskade betydligt.

| (77) | Nedanstående tabell visar att unionsindustrin, trots minskad lönsamhet, ökade sina investeringar i den berörda produkten. Investeringar gjordes främst för att förbättra och bibehålla produktionsteknik och produktionsprocesser för att öka effektiviteten.

  Tabell 10


  Investeringar










  Index (2008 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totala investeringar | Uppgifter saknas | 100 | 129 | 127 |

(77)

Nedanstående tabell visar att unionsindustrin, trots minskad lönsamhet, ökade sina investeringar i den berörda produkten. Investeringar gjordes främst för att förbättra och bibehålla produktionsteknik och produktionsprocesser för att öka effektiviteten.

Tabell 10

Investeringar

Index (2008 = 100)

2007

2008

2009

UP

Totala investeringar

Uppgifter saknas

100

129

127

| (78) | Investeringarna ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Investeringarna ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden.

| (79) | Trots ökade investeringar nådde räntabiliteten för den berörda produkten inte upp till den förväntade nivån, utan minskade mellan 2008 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Trots ökade investeringar nådde räntabiliteten för den berörda produkten inte upp till den förväntade nivån, utan minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.

| (80) | Kassaflödet minskade också mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebar att unionsindustrins förmåga att generera likvida medel kontinuerligt försämrades, vilket i sin tur ledde till att unionsindustrins ekonomiska situation försvagades. |
| --- | --- |

(80)

Kassaflödet minskade också mellan 2008 och undersökningsperioden, vilket innebar att unionsindustrins förmåga att generera likvida medel kontinuerligt försämrades, vilket i sin tur ledde till att unionsindustrins ekonomiska situation försvagades.

| (81) | Genom att öka investeringarna visade därför industrin att den fortfarande kunde anskaffa kapital. Ändå motverkades detta av den sjunkande försäljningen och de ökade svårigheterna att generera likvida medel. |
| --- | --- |

(81)

Genom att öka investeringarna visade därför industrin att den fortfarande kunde anskaffa kapital. Ändå motverkades detta av den sjunkande försäljningen och de ökade svårigheterna att generera likvida medel.

7.   Slutsats om skada

| (82) | Analysen av unionsindustrins situation visar en nedåtgående trend när det gäller alla huvudsakliga skadeindikatorer. Samtidigt som förbrukningen var relativt stabil sjönk den totala tillverkningen med 8 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period förlorade unionsindustrin 11 % av sin totala marknadsandel och 33 % på den öppna marknaden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 36 %. Under samma period ökade importen från det berörda landet med 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Analysen av unionsindustrins situation visar en nedåtgående trend när det gäller alla huvudsakliga skadeindikatorer. Samtidigt som förbrukningen var relativt stabil sjönk den totala tillverkningen med 8 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period förlorade unionsindustrin 11 % av sin totala marknadsandel och 33 % på den öppna marknaden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 36 %. Under samma period ökade importen från det berörda landet med 48 %.

| (83) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym med 12 %. En tydligare nedåtgående trend i försäljningsvolym kunde konstateras på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins totala försäljningsvolym med 12 %. En tydligare nedåtgående trend i försäljningsvolym kunde konstateras på den öppna marknaden, där försäljningsvolymen minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden.

| (84) | Unionsindustrins minskade försäljningsvolym åtföljdes av ett allmänt prisfall på 16 %. Liksom för försäljningsvolymen var situationen ännu besvärligare på den öppna marknaden, där ett prisfall på 23 % konstaterades. Den minskade försäljningsvolymen fick tillsammans med de minskade priserna konsekvenser för vinstnivåerna och ledde till förluster under varje månad under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(84)

Unionsindustrins minskade försäljningsvolym åtföljdes av ett allmänt prisfall på 16 %. Liksom för försäljningsvolymen var situationen ännu besvärligare på den öppna marknaden, där ett prisfall på 23 % konstaterades. Den minskade försäljningsvolymen fick tillsammans med de minskade priserna konsekvenser för vinstnivåerna och ledde till förluster under varje månad under undersökningsperioden.

| (85) | Den enda indikator där en positiv utveckling noterades var investeringarna, som ökade med 27 %, vilket också gällde förmågan att anskaffa kapital. Investeringarna ledde dock inte till den förväntade avkastningen, som minskade mellan 2008 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Den enda indikator där en positiv utveckling noterades var investeringarna, som ökade med 27 %, vilket också gällde förmågan att anskaffa kapital. Investeringarna ledde dock inte till den förväntade avkastningen, som minskade mellan 2008 och undersökningsperioden.

| (86) | Mot bakgrund av ovanstående bekräftade undersökningen att de förluster som konstaterats under undersökningens gång sannolikt skulle leda till att unionsindustrins mer betydande tillverkning av vinylacetat för den öppna marknaden skulle upphöra om denna situation skulle fortsätta att råda. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av ovanstående bekräftade undersökningen att de förluster som konstaterats under undersökningens gång sannolikt skulle leda till att unionsindustrins mer betydande tillverkning av vinylacetat för den öppna marknaden skulle upphöra om denna situation skulle fortsätta att råda.

| (87) | På grund av de förhållanden som det redogjorts för ovan har unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

På grund av de förhållanden som det redogjorts för ovan har unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (88) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningarna av importen från USA

2.1.   Allmänt

| (89) | Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen mellan 2007 och undersökningsperioden och den parallella minskningen av unionsindustrins marknadsandel under samma period. Genom undersökningen konstaterades också att det förekom negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskred unionsindustrins priser och därmed minskade dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(89)

Det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan ökningen av den dumpade importen mellan 2007 och undersökningsperioden och den parallella minskningen av unionsindustrins marknadsandel under samma period. Genom undersökningen konstaterades också att det förekom negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskred unionsindustrins priser och därmed minskade dess lönsamhet.

| (90) | Vissa parter hävdade att den ökade importen bara ersatte tidigare import av andra importländer och/eller berodde på den ökade efterfrågan på EU:s marknad. Varken uppgifterna om importen (se tabell 2) eller förbrukningen (se tabell 1) kan dock bekräfta detta påstående. I detta sammanhang erinras det om att förbrukningen var ganska stabil och även minskade något under skadeundersökningsperioden (skäl 43), medan importen från USA ökade med 48 %. |
| --- | --- |

(90)

Vissa parter hävdade att den ökade importen bara ersatte tidigare import av andra importländer och/eller berodde på den ökade efterfrågan på EU:s marknad. Varken uppgifterna om importen (se tabell 2) eller förbrukningen (se tabell 1) kan dock bekräfta detta påstående. I detta sammanhang erinras det om att förbrukningen var ganska stabil och även minskade något under skadeundersökningsperioden (skäl 43), medan importen från USA ökade med 48 %.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1.   Verkningarna av importen från andra tredjeländer

3.1.1.   Verkningar av importen från Saudiarabien

| (91) | Vissa berörda parter har hävdat att importen av den berörda produkten från Saudiarabien är orsaken till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(91)

Vissa berörda parter har hävdat att importen av den berörda produkten från Saudiarabien är orsaken till den skada som unionsindustrin lidit.

| (92) | Saudiarabien är i själva verket den näst största exportören av den berörda produkten till unionen efter USA (se skäl 53). Den berörda produkten började importeras från Saudiarabien först under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Saudiarabien är i själva verket den näst största exportören av den berörda produkten till unionen efter USA (se skäl 53). Den berörda produkten började importeras från Saudiarabien först under undersökningsperioden.

| (93) | Nedanstående uppgifter från Eurostat i tabell 11 visar priserna på importen från Saudiarabien och övriga tredjeländer.

  Tabell 11


  Försäljningspriser för importen från övriga tredjeländer










  Euro/ton | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saudiarabien | Uppgifter saknas | Uppgifter saknas | Uppgifter saknas | 636 |
| (Index UP = 100) | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Övriga | 878 | 919 | 473 | 633 |
| (Index 2007 = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Nedanstående uppgifter från Eurostat i tabell 11 visar priserna på importen från Saudiarabien och övriga tredjeländer.

Tabell 11

Försäljningspriser för importen från övriga tredjeländer

Euro/ton

2007

2008

2009

UP

Saudiarabien

Uppgifter saknas

Uppgifter saknas

Uppgifter saknas

636

(Index UP = 100)

0

0

0

100

Övriga

878

919

473

633

(Index 2007 = 100)

100

105

54

72

| (94) | Tabellen visar att det genomsnittliga priset på importen från Saudiarabien, 636 euro, var jämförbart med priset på importen från övriga tredjeländer, som i genomsnitt låg på 633 euro, medan det var 11 % högre än det genomsnittliga amerikanska priset, som uppgick till 573 euro. |
| --- | --- |

(94)

Tabellen visar att det genomsnittliga priset på importen från Saudiarabien, 636 euro, var jämförbart med priset på importen från övriga tredjeländer, som i genomsnitt låg på 633 euro, medan det var 11 % högre än det genomsnittliga amerikanska priset, som uppgick till 573 euro.

| (95) | Det faktum att Saudiarabien ligger i samma prissegment som andra importörer som har en betydande prisskillnad i förhållande till den amerikanska exporten visar att de exporterande tillverkarna i Saudiarabien handlar på ett annat sätt än de amerikanska exportörerna när det gäller prissättning och eventuella konsekvenser för unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(95)

Det faktum att Saudiarabien ligger i samma prissegment som andra importörer som har en betydande prisskillnad i förhållande till den amerikanska exporten visar att de exporterande tillverkarna i Saudiarabien handlar på ett annat sätt än de amerikanska exportörerna när det gäller prissättning och eventuella konsekvenser för unionstillverkarna.

| (96) | Mot denna bakgrund kan den preliminära slutsatsen dras att importen från Saudiarabien inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(96)

Mot denna bakgrund kan den preliminära slutsatsen dras att importen från Saudiarabien inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den skada som unionsindustrin lidit.

3.2.   Verkningar av den ekonomiska krisen

| (97) | Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins minskade tillverkning och försäljningsvolym bör tillskrivas den sjunkande förbrukningen. Dessa parter hävdade också att den nedåtgånde trenden när det gäller genomsnittliga försäljningspriser berodde på den ekonomiska krisen i världen. |
| --- | --- |

(97)

Vissa berörda parter hävdade att unionsindustrins minskade tillverkning och försäljningsvolym bör tillskrivas den sjunkande förbrukningen. Dessa parter hävdade också att den nedåtgånde trenden när det gäller genomsnittliga försäljningspriser berodde på den ekonomiska krisen i världen.

| (98) | Andra berörda parter påstod att alla tillverkare inom den petrokemiska industrin, inklusive de som tillverkar den berörda produkten, gick med stor förlust under den ekonomiska krisen och att de förluster som drabbade unionsindustrin därför inte bör tillskrivas den dumpade importen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(98)

Andra berörda parter påstod att alla tillverkare inom den petrokemiska industrin, inklusive de som tillverkar den berörda produkten, gick med stor förlust under den ekonomiska krisen och att de förluster som drabbade unionsindustrin därför inte bör tillskrivas den dumpade importen från det berörda landet.

| (99) | Den aktuella undersökningen visade dock, enligt beskrivningen i skälen 41–43, att den minskade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden. Den ekonomiska krisens inverkan på förbrukningen skulle därför inte ha kunnat leda till den kraftiga minskning av försäljningsvolymen som visas i skälen 62–64. |
| --- | --- |

(99)

Den aktuella undersökningen visade dock, enligt beskrivningen i skälen 41–43, att den minskade förbrukningen på den öppna marknaden i unionen var försumbar under skadeundersökningsperioden. Den ekonomiska krisens inverkan på förbrukningen skulle därför inte ha kunnat leda till den kraftiga minskning av försäljningsvolymen som visas i skälen 62–64.

| (100) | Analysen av uppgifterna om unionsindustrins lönsamhet på den öppna marknaden visade att särskilt företag som tillverkar den berörda produkten gick med förlust i jämförelse med tillverkning av andra liknande kemiska produkter. Dessutom ökade lönsamheten för dessa andra produkter efter krisen, medan den hos de företag som tillverkar den berörda produkten har fortsatt att försämras. Detta leder till den preliminära slutsatsen att de företag som tillverkar den berörda produkten var de företag som sannolikt drabbades värst av den ekonomiska krisen och att de därför bör skiljas från andra petrokemiska sektorer, eftersom klagandens fortsatta förluster efter krisen hade ett direkt samband med lågprisimporten från USA. Påståendet avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(100)

Analysen av uppgifterna om unionsindustrins lönsamhet på den öppna marknaden visade att särskilt företag som tillverkar den berörda produkten gick med förlust i jämförelse med tillverkning av andra liknande kemiska produkter. Dessutom ökade lönsamheten för dessa andra produkter efter krisen, medan den hos de företag som tillverkar den berörda produkten har fortsatt att försämras. Detta leder till den preliminära slutsatsen att de företag som tillverkar den berörda produkten var de företag som sannolikt drabbades värst av den ekonomiska krisen och att de därför bör skiljas från andra petrokemiska sektorer, eftersom klagandens fortsatta förluster efter krisen hade ett direkt samband med lågprisimporten från USA. Påståendet avvisas därför preliminärt.

| (101) | Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att den ekonomiska krisen inte i sådan omfattning har bidragit till den skada som unionsindustrin har lidit att den skulle bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA. |
| --- | --- |

(101)

Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att den ekonomiska krisen inte i sådan omfattning har bidragit till den skada som unionsindustrin har lidit att den skulle bryta orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA.

3.3.   Självförvållad skada

| (102) | Flera berörda parter hävdade att klaganden själv hade bidragit till sin utsatta situation genom att bygga upp ytterligare produktionskapacitet under konjunkturnedgången. Det påstods att all minskning av försäljningen och vinsterna därför orsakades av en kombination av konjunkturnedgången och dåliga affärsbeslut hos klaganden. |
| --- | --- |

(102)

Flera berörda parter hävdade att klaganden själv hade bidragit till sin utsatta situation genom att bygga upp ytterligare produktionskapacitet under konjunkturnedgången. Det påstods att all minskning av försäljningen och vinsterna därför orsakades av en kombination av konjunkturnedgången och dåliga affärsbeslut hos klaganden.

| (103) | Flera berörda parter hävdade vidare att den teknik som används i klagandens fabrik är huvudorsaken till skadan. Under skadeundersökningsperioden drabbades klaganden av flera produktionsavbrott och fall av force majeure, och det påstods att minskningen av klagandens försäljning bör tillskrivas de många driftstoppen och inte den dumpade importen från USA. Liknande argument framfördes i fråga om klagandens lönsamhet. |
| --- | --- |

(103)

Flera berörda parter hävdade vidare att den teknik som används i klagandens fabrik är huvudorsaken till skadan. Under skadeundersökningsperioden drabbades klaganden av flera produktionsavbrott och fall av force majeure, och det påstods att minskningen av klagandens försäljning bör tillskrivas de många driftstoppen och inte den dumpade importen från USA. Liknande argument framfördes i fråga om klagandens lönsamhet.

| (104) | När det gäller påståendet att klaganden inte borde ha ökat sin produktionskapacitet under den ekonomiska lågkonjunkturen i världen erinras det om att klaganden inte skaffade någon ny kapacitet, utan helt enkelt ökade sin produktionskapacitet genom att optimera befintliga processer. Detta måste anses vara ett rimligt affärsbeslut på en marknad där den totala förbrukningen är stabil, men där försäljningen sjunker på grund av konkurrens från lågprisimport. Detta påstående avvisas därför preliminärt. |
| --- | --- |

(104)

När det gäller påståendet att klaganden inte borde ha ökat sin produktionskapacitet under den ekonomiska lågkonjunkturen i världen erinras det om att klaganden inte skaffade någon ny kapacitet, utan helt enkelt ökade sin produktionskapacitet genom att optimera befintliga processer. Detta måste anses vara ett rimligt affärsbeslut på en marknad där den totala förbrukningen är stabil, men där försäljningen sjunker på grund av konkurrens från lågprisimport. Detta påstående avvisas därför preliminärt.

| (105) | När det gäller påståendet att det var produktionsavbrott på grund av tekniska problem hos klaganden som ledde till den skada som klaganden lidit visade undersökningen att tillverkningsprocessen för den berörda produkten kräver cykliskt underhåll och stängning av fabriken i regelbundna och planerade intervaller. Tre av fem driftstopp måste därför betraktas som en del av den regelbundna driften av fabriken där den berörda produkten tillverkas. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller påståendet att det var produktionsavbrott på grund av tekniska problem hos klaganden som ledde till den skada som klaganden lidit visade undersökningen att tillverkningsprocessen för den berörda produkten kräver cykliskt underhåll och stängning av fabriken i regelbundna och planerade intervaller. Tre av fem driftstopp måste därför betraktas som en del av den regelbundna driften av fabriken där den berörda produkten tillverkas.

| (106) | Det konstaterades vidare att alla de tre planerade produktionsavbrotten baserades på klagandens medvetna beslut att stoppa tillverkningen vid tidpunkter då den prispress som orsakades av den dumpade importen var så stark att klaganden inte kunde leverera produkten till bärkraftiga priser. Under dessa driftstopp hade klaganden tillräckliga lager för att kunna leverera de små volymer som efterfrågades, som antingen reglerades i avtal eller genom spotförsäljning. De sjunkande lagren (se skäl 72) bekräftar dessutom att den berörda produkten levererades fortlöpande under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

Det konstaterades vidare att alla de tre planerade produktionsavbrotten baserades på klagandens medvetna beslut att stoppa tillverkningen vid tidpunkter då den prispress som orsakades av den dumpade importen var så stark att klaganden inte kunde leverera produkten till bärkraftiga priser. Under dessa driftstopp hade klaganden tillräckliga lager för att kunna leverera de små volymer som efterfrågades, som antingen reglerades i avtal eller genom spotförsäljning. De sjunkande lagren (se skäl 72) bekräftar dessutom att den berörda produkten levererades fortlöpande under skadeundersökningsperioden.

| (107) | På grundval av detta konstaterades att de allmänna verkningarna av produktionsavbrotten hos klaganden inte var av sådan karaktär att de bröt orsakssambandet. De berörda parternas argument avseende självförvållad skada avvisades därför. |
| --- | --- |

(107)

På grundval av detta konstaterades att de allmänna verkningarna av produktionsavbrotten hos klaganden inte var av sådan karaktär att de bröt orsakssambandet. De berörda parternas argument avseende självförvållad skada avvisades därför.

16.4.   Tillgång till råmaterial: Naturlig konkurrensfördel för tillverkare i det berörda landet

| (108) | Flera berörda parter hävdade att det snarare var klagandens beroende av externa leveranser av råmaterial än den dumpade importen som skulle betraktas som en av huvudorsakerna till klagandens problem. Det påstods också att de amerikanska exportörerna har en naturlig konkurrensfördel, eftersom de har tillgång till billigare råmaterial, dvs. etylen och ättiksyra. |
| --- | --- |

(108)

Flera berörda parter hävdade att det snarare var klagandens beroende av externa leveranser av råmaterial än den dumpade importen som skulle betraktas som en av huvudorsakerna till klagandens problem. Det påstods också att de amerikanska exportörerna har en naturlig konkurrensfördel, eftersom de har tillgång till billigare råmaterial, dvs. etylen och ättiksyra.

| (109) | Ovanstående argument beträffande klagandens påstådda problemen med tillgängliga råmaterialkällor kunde inte bekräftas, eftersom det kunde konstateras att klaganden också drog nytta av förmånliga kanaler, material som köptes in från leverantörens fabrik på plats såväl som från ett systerföretag. Priserna på de huvudsakliga råmaterialen jämfördes därför med tillgängliga priser på marknaden i det berörda landet. |
| --- | --- |

(109)

Ovanstående argument beträffande klagandens påstådda problemen med tillgängliga råmaterialkällor kunde inte bekräftas, eftersom det kunde konstateras att klaganden också drog nytta av förmånliga kanaler, material som köptes in från leverantörens fabrik på plats såväl som från ett systerföretag. Priserna på de huvudsakliga råmaterialen jämfördes därför med tillgängliga priser på marknaden i det berörda landet.

| (110) | Av detta framkom att de allmänna priserna på det huvudsakliga råmaterial som användes för att tillverka den berörda produkten verkligen kunde ha varit lägre i USA än på unionsmarknaden, men att detta emellertid inte påverkade kostnaderna för klaganden. |
| --- | --- |

(110)

Av detta framkom att de allmänna priserna på det huvudsakliga råmaterial som användes för att tillverka den berörda produkten verkligen kunde ha varit lägre i USA än på unionsmarknaden, men att detta emellertid inte påverkade kostnaderna för klaganden.

| (111) | Det faktum att prisskillnaden på råmaterialet endast delvis kunde ha en inverkan på klagandens problem bekräftades vidare av att en betydligt högre lönsamhet noterades för andra produkter som klaganden tillverkade med samma råmaterial. |
| --- | --- |

(111)

Det faktum att prisskillnaden på råmaterialet endast delvis kunde ha en inverkan på klagandens problem bekräftades vidare av att en betydligt högre lönsamhet noterades för andra produkter som klaganden tillverkade med samma råmaterial.

| (112) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna av priserna på råmaterialet inte var av sådan karaktär att de kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(112)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna av priserna på råmaterialet inte var av sådan karaktär att de kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (113) | Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA. Andra möjliga orsaker till skadan har analyserats, t.ex. verkningar av importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisens verkningar, naturlig konkurrensfördel för de exporterande tillverkarna när det gäller råmaterial samt självförvållad skada. Ingen av dessa orsaker hade någon sådan inverkan på unionsindustrins situation att den kunde bryta det orsakssamband som konstaterats mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från USA. Andra möjliga orsaker till skadan har analyserats, t.ex. verkningar av importen från övriga tredjeländer, den ekonomiska krisens verkningar, naturlig konkurrensfördel för de exporterande tillverkarna när det gäller råmaterial samt självförvållad skada. Ingen av dessa orsaker hade någon sådan inverkan på unionsindustrins situation att den kunde bryta det orsakssamband som konstaterats mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (114) | På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs därför preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation drogs därför preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från USA och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit under undersökningsperioden.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

| (115) | Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av verkningar av dumpad import som underskrider unionsindustrins (se beskrivningen i skäl 48 ff.). |
| --- | --- |

(115)

Undersökningen visade att unionsindustrin lider väsentlig skada på grund av verkningar av dumpad import som underskrider unionsindustrins (se beskrivningen i skäl 48 ff.).

| (116) | Unionsindustrin investerar för att öka sin effektivitet och strömlinjeformar fortlöpande sin produktionsprocess. Man kan förvänta sig att åtgärder skulle förhindra fortsatt otillbörlig konkurrens från dumpad lågprisimport och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig. |
| --- | --- |

(116)

Unionsindustrin investerar för att öka sin effektivitet och strömlinjeformar fortlöpande sin produktionsprocess. Man kan förvänta sig att åtgärder skulle förhindra fortsatt otillbörlig konkurrens från dumpad lågprisimport och därmed göra det möjligt för unionsindustrin att återhämta sig.

| (117) | Om å andra sidan inga åtgärder införs är unionsindustrins nuvarande ekonomiska situation och lönsamhet enligt analysen i den aktuella undersökningen i skälen 54 ff. inte tillräckligt stark för att kunna stå emot ytterligare tryck från dumpad import. Följden skulle sannolikt bli att unionsindustrins tillverkning för den öppna marknaden skulle upphöra eller inskränkas betydligt. |
| --- | --- |

(117)

Om å andra sidan inga åtgärder införs är unionsindustrins nuvarande ekonomiska situation och lönsamhet enligt analysen i den aktuella undersökningen i skälen 54 ff. inte tillräckligt stark för att kunna stå emot ytterligare tryck från dumpad import. Följden skulle sannolikt bli att unionsindustrins tillverkning för den öppna marknaden skulle upphöra eller inskränkas betydligt.

| (118) | Mot bakgrund av ovanstående analys förväntas det att unionsindustrin skulle dra nytta av ett införande av provisoriska åtgärder. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av ovanstående analys förväntas det att unionsindustrin skulle dra nytta av ett införande av provisoriska åtgärder.

2.   Importörernas intresse

| (119) | Kommissionen sände frågeformulär till två kända icke-närstående importörer som gav sig till känna före den tidsfrist som angavs i meddelandet om inledande av förfarandet. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen sände frågeformulär till två kända icke-närstående importörer som gav sig till känna före den tidsfrist som angavs i meddelandet om inledande av förfarandet.

| (120) | Undersökningen visade att en betydande andel av den totala omsättningen hänför sig till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(120)

Undersökningen visade att en betydande andel av den totala omsättningen hänför sig till den berörda produkten.

| (121) | Tullarnas inverkan på importörens lönsamhet analyserades. Analysen visade att den vinst och det prispålägg som görs på dess import är av sådan karaktär att införandet av åtgärder verkligen skulle kunna leda till en minskning av dess lönsamhet. Ur ett kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörens affärer. Importören bekräftade visserligen att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder med tanke på den nuvarande situationen på marknaden, där efterfrågan förväntas förbli konstant. Undersökningen visade dessutom att importören kan övergå till att köpa in produkten från tillverkare som inte omfattas av tullen, t.ex. exportörer i Taiwan eller tillverkare i unionen. |
| --- | --- |

(121)

Tullarnas inverkan på importörens lönsamhet analyserades. Analysen visade att den vinst och det prispålägg som görs på dess import är av sådan karaktär att införandet av åtgärder verkligen skulle kunna leda till en minskning av dess lönsamhet. Ur ett kostnadsperspektiv skulle följaktligen åtgärder, om de införs, med största sannolikhet ha effekt på importörens affärer. Importören bekräftade visserligen att företaget skulle kunna föra över åtminstone en del av kostnadsökningen på sina kunder med tanke på den nuvarande situationen på marknaden, där efterfrågan förväntas förbli konstant. Undersökningen visade dessutom att importören kan övergå till att köpa in produkten från tillverkare som inte omfattas av tullen, t.ex. exportörer i Taiwan eller tillverkare i unionen.

| (122) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att verkningarna av ett införande av åtgärder för importörerna skulle bli begränsade. |
| --- | --- |

(122)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att verkningarna av ett införande av åtgärder för importörerna skulle bli begränsade.

3.   Användarnas intresse

| (123) | Användarna har visat ett starkt intresse för detta ärende. Tolv användare samarbetade i undersökningen. Av dessa tolv granskades två på grundval av deras importvolym från det berörda landet. Dessa företag är etablerade runt om i unionen och bedriver verksamhet i fråga om sådana industriella tillämpningar som beläggningar, färger och bindemedel. |
| --- | --- |

(123)

Användarna har visat ett starkt intresse för detta ärende. Tolv användare samarbetade i undersökningen. Av dessa tolv granskades två på grundval av deras importvolym från det berörda landet. Dessa företag är etablerade runt om i unionen och bedriver verksamhet i fråga om sådana industriella tillämpningar som beläggningar, färger och bindemedel.

| (124) | De samarbetsvilliga användarnas import står enligt uppgifter från Eurostat för omkring en tredjedel av den sammanlagda importen från USA. Undersökningen visade att 30 % av de samarbetsvilliga användarnas inköp av den berörda produkten görs från USA och 57 % i unionen. |
| --- | --- |

(124)

De samarbetsvilliga användarnas import står enligt uppgifter från Eurostat för omkring en tredjedel av den sammanlagda importen från USA. Undersökningen visade att 30 % av de samarbetsvilliga användarnas inköp av den berörda produkten görs från USA och 57 % i unionen.

| (125) | Undersökningen visade också att den berörda produkten i genomsnitt stod för ca en tredjedel av tillverkningskostnaden hos de två granskade användarna. |
| --- | --- |

(125)

Undersökningen visade också att den berörda produkten i genomsnitt stod för ca en tredjedel av tillverkningskostnaden hos de två granskade användarna.

| (126) | Vissa användare hävdade att införandet av åtgärder skulle öka deras tillverkningskostnad och att det skulle vara svårt att överföra denna kostnadsökning på deras kunder på grund av den starka priskonkurrensen på marknaden. Denna svårighet påstods antingen kunna leda till en minskning av användarnas marknadsandel till förmån för deras konkurrenter etablerade utanför unionen eller till en övergång från deras nuvarande produktionsprocess till andra processer som inte omfattar den berörda produkten. Det påstods att de slutliga konsekvenserna av åtgärderna skulle vara en betydande minskning av användarnas vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(126)

Vissa användare hävdade att införandet av åtgärder skulle öka deras tillverkningskostnad och att det skulle vara svårt att överföra denna kostnadsökning på deras kunder på grund av den starka priskonkurrensen på marknaden. Denna svårighet påstods antingen kunna leda till en minskning av användarnas marknadsandel till förmån för deras konkurrenter etablerade utanför unionen eller till en övergång från deras nuvarande produktionsprocess till andra processer som inte omfattar den berörda produkten. Det påstods att de slutliga konsekvenserna av åtgärderna skulle vara en betydande minskning av användarnas vinstmarginaler.

| (127) | Två av dessa användare hävdade att minskade vinstmarginaler skulle leda till färre investeringar i deras tillverkning och att sysselsättningen därmed skulle påverkas. |
| --- | --- |

(127)

Två av dessa användare hävdade att minskade vinstmarginaler skulle leda till färre investeringar i deras tillverkning och att sysselsättningen därmed skulle påverkas.

| (128) | När det gäller påståendet om minskad vinstmarginal förväntas det med hänsyn till användarnas sunda lönsamhetsnivåer att införandet av tullar bara skulle minska deras vinstmarginaler något om de inte skulle kunna överföra kostnadsökningen till sina kunder. Det är därför sannolikt att investeringarna i produktionen inte skulle upphöra och att det inte skulle leda till några stora negativa konsekvenser för sysselsättningen. Mot bakgrund av ovanstående avvisas påståendet. |
| --- | --- |

(128)

När det gäller påståendet om minskad vinstmarginal förväntas det med hänsyn till användarnas sunda lönsamhetsnivåer att införandet av tullar bara skulle minska deras vinstmarginaler något om de inte skulle kunna överföra kostnadsökningen till sina kunder. Det är därför sannolikt att investeringarna i produktionen inte skulle upphöra och att det inte skulle leda till några stora negativa konsekvenser för sysselsättningen. Mot bakgrund av ovanstående avvisas påståendet.

| (129) | När det gäller påståendet att åtgärder mot import av den berörda produkten skulle vara till förfång för konkurrenskraften hos användarna i unionen, eftersom deras produktionskostnader skulle öka och de skulle föredra import av produkter i senare led från andra tredjeländer, erinras det om att tullarna inte syftar till att stoppa importen och att nivån på åtgärderna inte är sådan att den hindrar användarna från att köpa produkten från USA. Syftet med antidumpningstullarna är att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden för den berörda produkten. På grundval av ovanstående och med beaktande av att endast en tredjedel av användarnas förbrukning av den berörda produkten har sitt ursprung i USA avvisas påståendet. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller påståendet att åtgärder mot import av den berörda produkten skulle vara till förfång för konkurrenskraften hos användarna i unionen, eftersom deras produktionskostnader skulle öka och de skulle föredra import av produkter i senare led från andra tredjeländer, erinras det om att tullarna inte syftar till att stoppa importen och att nivån på åtgärderna inte är sådan att den hindrar användarna från att köpa produkten från USA. Syftet med antidumpningstullarna är att återupprätta rättvisa konkurrensvillkor på unionsmarknaden för den berörda produkten. På grundval av ovanstående och med beaktande av att endast en tredjedel av användarnas förbrukning av den berörda produkten har sitt ursprung i USA avvisas påståendet.

| (130) | Utöver vad som sagts ovan måste det också understrykas att många användare har rapporterat att ett tillräckligt tillhandahållande av den berörda produkten med ursprung i unionen är en prioritering på grund av det låga antalet källor till den berörda produkten. I detta sammanhang erinras det om att undersökningen visade att det är sannolikt att unionsindustrin så gott som kommer att upphöra med sina leveranser av den berörda produkten till den öppna marknaden om inga åtgärder införs. När det gäller leverantörsmångfald skulle införandet av åtgärder därför också ligga i användarnas intresse i unionen. |
| --- | --- |

(130)

Utöver vad som sagts ovan måste det också understrykas att många användare har rapporterat att ett tillräckligt tillhandahållande av den berörda produkten med ursprung i unionen är en prioritering på grund av det låga antalet källor till den berörda produkten. I detta sammanhang erinras det om att undersökningen visade att det är sannolikt att unionsindustrin så gott som kommer att upphöra med sina leveranser av den berörda produkten till den öppna marknaden om inga åtgärder införs. När det gäller leverantörsmångfald skulle införandet av åtgärder därför också ligga i användarnas intresse i unionen.

| (131) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att de negativa verkningarna av ett införande av åtgärder skulle bli begränsade för användarna. |
| --- | --- |

(131)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att de negativa verkningarna av ett införande av åtgärder skulle bli begränsade för användarna.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (132) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter om unionens intresse inte klart kan konstateras att införandet av provisoriska åtgärder mot import av vinylacetat med ursprung i USA inte skulle ligga i unionens intresse. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter om unionens intresse inte klart kan konstateras att införandet av provisoriska åtgärder mot import av vinylacetat med ursprung i USA inte skulle ligga i unionens intresse.

G.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (133) | Med hänsyn till ovanstående slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(133)

Med hänsyn till ovanstående slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att unionsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (134) | Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(134)

Vid fastställandet av nivån på dessa åtgärder togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (135) | Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensvillkor, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. |
| --- | --- |

(135)

Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i unionen under normala konkurrensvillkor, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import.

| (136) | Nivån för undanröjande av skada beräknades därför på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på den dumpade importen och unionsindustrins målpris. Målpriset fastställdes genom att man till unionsindustrins produktionskostnader lade ett vinstmarginalmål. Vinstmarginalmålet fastställdes preliminärt till 9,9 %. Denna vinstmarginal fastställdes utifrån lönsamheten på grundval av den genomsnittliga avkastning (bruttorörelseresultat/försäljning) som de petrokemiska företag som är verksamma i en sektor som liknar sektorn för den berörda produkten uppnådde under perioden 2007–2009. |
| --- | --- |

(136)

Nivån för undanröjande av skada beräknades därför på grundval av en jämförelse mellan det genomsnittliga priset på den dumpade importen och unionsindustrins målpris. Målpriset fastställdes genom att man till unionsindustrins produktionskostnader lade ett vinstmarginalmål. Vinstmarginalmålet fastställdes preliminärt till 9,9 %. Denna vinstmarginal fastställdes utifrån lönsamheten på grundval av den genomsnittliga avkastning (bruttorörelseresultat/försäljning) som de petrokemiska företag som är verksamma i en sektor som liknar sektorn för den berörda produkten uppnådde under perioden 2007–2009.

| (137) | De underskridandemarginaler som då framkom låg över 30 %. |
| --- | --- |

(137)

De underskridandemarginaler som då framkom låg över 30 %.

2.   Provisoriska åtgärder

| (138) | Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i det berörda landet till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(138)

Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, anser kommissionen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import med ursprung i det berörda landet till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna.

| (139) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i USA vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(139)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”övriga företag”) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i USA vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (140) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(140)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (141) | Mot denna bakgrund uppgår de föreslagna preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som andel av cif-priset fritt vid unionens gräns, till följande:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminära tullsatser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Övriga företag | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

Mot denna bakgrund uppgår de föreslagna preliminära antidumpningstullarna, uttryckta som andel av cif-priset fritt vid unionens gräns, till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminära tullsatser

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Övriga företag

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (142) | För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(142)

För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig till känna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av vinylacetat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2915 32 00, med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Övriga företag | 13,8 % | B999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Övriga företag

13,8 %

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter att den här förordningen har trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 327, 4.12.2010, s. 23.

2

(3)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

3

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 822/2011

av den 16 augusti 2011

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 augusti 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/41

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 823/2011

av den 16 augusti 2011

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 815/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2010/11 har fastställts genom kommissionens förordning (EU) nr 867/2010 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 815/2011 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EU) nr 867/2010 för regleringsåret 2010/11, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 17 augusti 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2011.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  EUT L 208, 13.8.2011, s. 82.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 17 augusti 2011

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/43

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 augusti 2011

om ändring av beslut 2005/240/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen

[delgivet med nr K(2011) 5745]

(Endast den polska texten är giltig)

(2011/506/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artikel 43 m jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2005/240/EG (2) godkänns fyra metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2005/240/EG (2) godkänns fyra metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Polen.

| (2) | Polen har angivit att uppfödarnas slaktvärde har förbättrats avsevärt i Polen sedan beslut 2005/240/EG antogs. Det är därför nödvändigt att uppdatera metodernas formel efter nästan sex års användning sedan de godkändes, och att ta fram nya, aktuella klassificeringsmetoder i syfte att öka konkurrensen och införa billigare klassificeringsmetoder. |
| --- | --- |

(2)

Polen har angivit att uppfödarnas slaktvärde har förbättrats avsevärt i Polen sedan beslut 2005/240/EG antogs. Det är därför nödvändigt att uppdatera metodernas formel efter nästan sex års användning sedan de godkändes, och att ta fram nya, aktuella klassificeringsmetoder i syfte att öka konkurrensen och införa billigare klassificeringsmetoder.

| (3) | Polen har bett kommissionen att bevilja ersättningen av den formel som används i metoden ”CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, ”ULTRA-FOM 300”, ”FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” och ”IM-03” för klassificering av slaktkroppar av gris och att godkänna fyra nya metoder för klassificering av slaktkroppar av gris på ungerskt territorium och har lagt fram en detaljerad redogörelse av dissektionsförsöket och de principer som denna metod grundas på, resultaten av dissektionsförsöken och de formler som används för att bedöma andelen kött i det protokoll som avses i artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (3). |
| --- | --- |

(3)

Polen har bett kommissionen att bevilja ersättningen av den formel som används i metoden ”CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, ”ULTRA-FOM 300”, ”FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” och ”IM-03” för klassificering av slaktkroppar av gris och att godkänna fyra nya metoder för klassificering av slaktkroppar av gris på ungerskt territorium och har lagt fram en detaljerad redogörelse av dissektionsförsöket och de principer som denna metod grundas på, resultaten av dissektionsförsöken och de formler som används för att bedöma andelen kött i det protokoll som avses i artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (3).

| (4) | En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Denna klassificeringsmetod bör därför godkännas i Polen. |
| --- | --- |

(4)

En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Denna klassificeringsmetod bör därför godkännas i Polen.

| (5) | Beslut 2005/240/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2005/240/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Ändringar av instrument eller klassificeringsmetoder bör bara tillåtas om de uttryckligen har godkänts genom ett kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(6)

Ändringar av instrument eller klassificeringsmetoder bör bara tillåtas om de uttryckligen har godkänts genom ett kommissionsbeslut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2005/240/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Följande metoder får användas i Polen för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med punkt B.IV.1 i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4):






  a) | Instrumentet ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 i bilagan. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Följande metoder får användas i Polen för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med punkt B.IV.1 i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4):

a)

Instrumentet ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 1 i bilagan.

| b) | Instrumentet ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 av bilagan. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 2 av bilagan.

| c) | Instrumentet ”Fully automatic ultrasonic carcase grading (Autofom)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 3 av bilagan. |
| --- | --- |

c)

Instrumentet ”Fully automatic ultrasonic carcase grading (Autofom)” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 3 av bilagan.

| d) | Instrumentet ”IM-03” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 4 i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Instrumentet ”IM-03” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 4 i bilagan.

| e) | Instrumentet ”Autofom III” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 5 i bilagan. |
| --- | --- |

e)

Instrumentet ”Autofom III” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 5 i bilagan.

| f) | Instrumentet ”CSB Image-Meater (CSB)” med tillhörande bedömningsmetoder, enligt vad som anges i del 6 i bilagan. |
| --- | --- |

f)

Instrumentet ”CSB Image-Meater (CSB)” med tillhörande bedömningsmetoder, enligt vad som anges i del 6 i bilagan.

| g) | Instrumentet ”Fat-O-Meater II (FOM II)” med tillhörande beräkningsmetoder, vilket beskrivs närmare i del 7 av bilagan. |
| --- | --- |

g)

Instrumentet ”Fat-O-Meater II (FOM II)” med tillhörande beräkningsmetoder, vilket beskrivs närmare i del 7 av bilagan.

| h) | En manuell metod (ZP) med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 8 i bilagan. |
| --- | --- |

h)

En manuell metod (ZP) med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del 8 i bilagan.

Efter avslutad mätning med instrumentet ”Ultra FOM 300”, som avses i led b i första stycket, ska man på slaktkroppen kunna förvissa sig om att värdena för F1 och F2 verkligen har mätts på det ställe som anges i punkt 3 i del 2 av bilagan. Stället ska därför märkas samtidigt som mätningen görs.

Den manuella metoden ZP som avses i led h i första stycket ska endast tillåtas för slakterier med en slaktlinje som kan bearbeta högst 40 grisar per timme.

| 2. | Bilagan ska ersättas med bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 12 december 2011.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 16 augusti 2011.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 74, 19.3.2005, s. 62.

2

(3)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.”

4

---

BILAGA

”BILAGA

METODER FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR I POLEN

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)”.

| 2. | Instrumentet ska vara utrustat med en högupplösande sond av typen Sydel (8 mm bred), en diod för infrarött ljus (Honeywell) och två ljussensorer (Honeywell). Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 105 mm. De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad andel kött med hjälp av själva CGM-instrumentet. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara utrustat med en högupplösande sond av typen Sydel (8 mm bred), en diod för infrarött ljus (Honeywell) och två ljussensorer (Honeywell). Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 105 mm. De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad andel kött med hjälp av själva CGM-instrumentet.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 6 cm från ryggens mittlinje, mätt parallellt till slaktkroppens skiljelinje. |
| F2 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

M2

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 6 cm från ryggens mittlinje, mätt parallellt till slaktkroppens skiljelinje.

F2

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 2

ULTRA FOM 300

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Ultra FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Ultra FOM 300”.

| 2. | Instrumentet ska vara utrustat med en grupp ultraljudssensorer (3,5 MHz) (U-systems). Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (Ultra FOM). |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara utrustat med en grupp ultraljudssensorer (3,5 MHz) (U-systems). Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (Ultra FOM).

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln. |
| M2 | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln. |
| F1 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M1. |
| F2 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

M1

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln.

M2

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln.

F1

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M1.

F2

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)”.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med 16 ultraljudssensorer på 2 MHz (GE Inspection Technologies). Ultraljudsmätningen ska omfatta ryggfettets tjocklek och muskeltjocklek. Resultaten av mätningarna ska räknas om digitalt till uppskattat innehåll magert kött. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med 16 ultraljudssensorer på 2 MHz (GE Inspection Technologies). Ultraljudsmätningen ska omfatta ryggfettets tjocklek och muskeltjocklek. Resultaten av mätningarna ska räknas om digitalt till uppskattat innehåll magert kött.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  där: | Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

där:

Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen.

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 är de variabler som uppmäts av Autofom. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 är de variabler som uppmäts av Autofom.

| 4. | En beskrivning av mätpunkterna och av den statistiska metoden återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 (1).
  Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av mätpunkterna och av den statistiska metoden återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 (1).

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 4

IM-03

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”IM-03”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”IM-03”.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en optisk sond (single line scanner SLS01) som är 7 millimeter i diameter. Sonden ska innehålla en rad av kontaktbildsensorer (CIS) och gröna lysdioder. Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 132 mm. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med en optisk sond (single line scanner SLS01) som är 7 millimeter i diameter. Sonden ska innehålla en rad av kontaktbildsensorer (CIS) och gröna lysdioder. Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 132 mm.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 6 cm från ryggens mittlinje, mätt parallellt till slaktkroppens skiljelinje. |
| F2 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

M2

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 6 cm från ryggens mittlinje, mätt parallellt till slaktkroppens skiljelinje.

F2

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 5

AUTOFOM III

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Autofom III”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Autofom III”.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med 16 ultraljudssensorer på 2 MHz (Carometec A/S) med ett manöveravstånd på 25 millimeter mellan varje sensor. Ultraljudet ska mäta tjockleken på ryggfettet, muskeldjupet och tillhörande parametrar. De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad procentandel kött med hjälp av en dator. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med 16 ultraljudssensorer på 2 MHz (Carometec A/S) med ett manöveravstånd på 25 millimeter mellan varje sensor. Ultraljudet ska mäta tjockleken på ryggfettet, muskeldjupet och tillhörande parametrar. De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad procentandel kött med hjälp av en dator.

| 3. | Halten av magert kött i slaktkroppen ska beräknas på grundval av 10 enskilda mätpunkter enligt följande formel:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  där: | Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- |

3.

Halten av magert kött i slaktkroppen ska beräknas på grundval av 10 enskilda mätpunkter enligt följande formel:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

där:

Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen.

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 är de variabler som uppmäts av Autofom III. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 är de variabler som uppmäts av Autofom III.

| 4. | En beskrivning av mätpunkterna återfinns i del 2 av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1249/2008.
  Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av mätpunkterna återfinns i del 2 av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1249/2008.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 6

CSB IMAGE-MEATER (CSB)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”CSB Image-Meater”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”CSB Image-Meater”.

| 2. | CSB Image-Meater består av en videokamera, en persondator med ett kort för bildanalys, en skärm, en skrivare, en styrmekanism, en utlösningsmekanism och gränssnitt. De fem mätvärdena från Image-Meater uppmäts alla i mittlinjen i skinkdelen (kring M. gluteus medius).
  De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad procentandel kött med hjälp av en dator. |
| --- | --- |

2.

CSB Image-Meater består av en videokamera, en persondator med ett kort för bildanalys, en skärm, en skrivare, en styrmekanism, en utlösningsmekanism och gränssnitt. De fem mätvärdena från Image-Meater uppmäts alla i mittlinjen i skinkdelen (kring M. gluteus medius).

De uppmätta värdena ska omvandlas till uppskattad procentandel kött med hjälp av en dator.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen ska beräknas enligt formeln
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  där: | Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- |

3.

Andelen kött i slaktkroppen ska beräknas enligt formeln

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

där:

Ŷ = Preliminär procentandel köttinnehåll i slaktkroppen.

| | MS = genomsnittlig fett-tjocklek över M. gluteus medius (mm). |
| --- | --- |

MS = genomsnittlig fett-tjocklek över M. gluteus medius (mm).

| | MF = genomsnittlig muskeltjocklek i millimeter hos ryggmuskeln och M. gluteus medius. |
| --- | --- |

MF = genomsnittlig muskeltjocklek i millimeter hos ryggmuskeln och M. gluteus medius.

| | VaF, VcF, VdF är genomsnittlig muskeltjocklek i millimeter över de tre utvalda kotkropparna i ländryggen på framsidan (kraniesidan). |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF är genomsnittlig muskeltjocklek i millimeter över de tre utvalda kotkropparna i ländryggen på framsidan (kraniesidan).

| 4. | En beskrivning av mätpunkterna återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1249/2008.
  Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg. |
| --- | --- |

4.

En beskrivning av mätpunkterna återfinns i del II av det protokoll för Polen som lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 23.4 i förordning (EG) nr 1249/2008.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 7

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Fat-O-Meater II”. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet ”Fat-O-Meater II”.

| 2. | Detta instrument är en ny version av mätsystemet Fat-O-Meater. FOM II består av en optisk sond med kniv, anordning för att mäta djup på upp till 125 mm och panel för registrering och analys av uppgifter – dator Carometec Touch Panel i15 (kapslingsklass IP69K).
  All rättsligt relevant registrering och analys tillgodoses genom FOM II-pistolen. Terminalen är en del av FOM II och är fullständigt integrerad.
  Resultatet av mätningarna räknas om digitalt till uppskattad andel kött. |
| --- | --- |

2.

Detta instrument är en ny version av mätsystemet Fat-O-Meater. FOM II består av en optisk sond med kniv, anordning för att mäta djup på upp till 125 mm och panel för registrering och analys av uppgifter – dator Carometec Touch Panel i15 (kapslingsklass IP69K).

All rättsligt relevant registrering och analys tillgodoses genom FOM II-pistolen. Terminalen är en del av FOM II och är fullständigt integrerad.

Resultatet av mätningarna räknas om digitalt till uppskattad andel kött.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln. |
| F2 | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

M2

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt vid tredje till fjärde revbenet från den sista revbenspositionen, 7 cm från ryggens mittlinje vinkelrätt mot muskeln.

F2

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt samtidigt, på samma plats och på samma sätt som M2.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

Del 8

MANUELL METOD (ZP)

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av den ”manuella metoden (ZP)” genom mätning med mätstav. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av den ”manuella metoden (ZP)” genom mätning med mätstav.

| 2. | Enligt denna metod används en mätstav vars gradering är gjord utifrån en prediktionsekvation. Metoden bygger på manuell mätning av stycksnittet mellan fettlagret och muskellagret. |
| --- | --- |

2.

Enligt denna metod används en mätstav vars gradering är gjord utifrån en prediktionsekvation. Metoden bygger på manuell mätning av stycksnittet mellan fettlagret och muskellagret.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | Minimitjockleken av det fett som är synligt från stycksnittet vid dess smalaste del som täcker M. gluteus medius (uttryckt i millimeter). |
| M | = | Ryggmuskelns tjocklek, sedd från stycksnittet, som den kortaste delen mellan frampartiet (kraniepartiet) av M. gluteus medius och den övre sidan (ryggen) av ryggradskanalen (uttryckt i millimeter). |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

F

=

Minimitjockleken av det fett som är synligt från stycksnittet vid dess smalaste del som täcker M. gluteus medius (uttryckt i millimeter).

M

=

Ryggmuskelns tjocklek, sedd från stycksnittet, som den kortaste delen mellan frampartiet (kraniepartiet) av M. gluteus medius och den övre sidan (ryggen) av ryggradskanalen (uttryckt i millimeter).

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 60 och 120 kg.

---

(1)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 3.”

1

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 augusti 2011

om ändring av beslut 2005/382/EG om godkännande av metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Ungern

[delgivet med nr K(2011) 5746]

(Endast den ungerska texten är giltig)

(2011/507/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (1), särskilt artikel 43 m jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2005/382/EG (2) godkänns fyra metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Ungern. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2005/382/EG (2) godkänns fyra metoder för klassificering av slaktkroppar av gris i Ungern.

| (2) | Ungern har angivit att formeln och klassificeringsmetoderna har utvecklats avsevärt sedan beslut 2005/382/EG antogs. Därför bör formeln för en av metoderna uppdateras och de tre andra metoderna ersättas, vidare bör en ny metod läggas till och klassificeringsmetoderna bör förenklas genom att endast en mätpunkt används i stället för som i dag två mätpunkter. |
| --- | --- |

(2)

Ungern har angivit att formeln och klassificeringsmetoderna har utvecklats avsevärt sedan beslut 2005/382/EG antogs. Därför bör formeln för en av metoderna uppdateras och de tre andra metoderna ersättas, vidare bör en ny metod läggas till och klassificeringsmetoderna bör förenklas genom att endast en mätpunkt används i stället för som i dag två mätpunkter.

| (3) | Ungern har bett kommissionen att bevilja ersättningen av den formel som används i metoden ”FAT-O-MEATER FOM S70” och ”FAT-O-MEATER FOM S71” för klassificering av slaktkroppar av gris och att godkänna fyra nya metoder för klassificering av slaktkroppar av gris på ungerskt territorium och har lagt fram en detaljerad redogörelse av dissektionsförsöket och de principer som denna metod grundas på, resultaten av dissektionsförsöken och de formler som används för att bedöma andelen kött i det protokoll som avses i artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (3). |
| --- | --- |

(3)

Ungern har bett kommissionen att bevilja ersättningen av den formel som används i metoden ”FAT-O-MEATER FOM S70” och ”FAT-O-MEATER FOM S71” för klassificering av slaktkroppar av gris och att godkänna fyra nya metoder för klassificering av slaktkroppar av gris på ungerskt territorium och har lagt fram en detaljerad redogörelse av dissektionsförsöket och de principer som denna metod grundas på, resultaten av dissektionsförsöken och de formler som används för att bedöma andelen kött i det protokoll som avses i artikel 23.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1249/2008 av den 10 december 2008 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens skalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och rapporteringen av priser på dessa (3).

| (4) | En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Denna klassificeringsmetod bör därför godkännas i Ungern. |
| --- | --- |

(4)

En granskning av denna begäran har visat att villkoren för godkännande av klassificeringsmetoderna är uppfyllda. Denna klassificeringsmetod bör därför godkännas i Ungern.

| (5) | Beslut 2005/382/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2005/382/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Ändringar av instrument eller klassificeringsmetoder bör bara tillåtas om de uttryckligen har godkänts genom ett kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(6)

Ändringar av instrument eller klassificeringsmetoder bör bara tillåtas om de uttryckligen har godkänts genom ett kommissionsbeslut.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom Jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom Jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2005/382/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  Följande metoder får användas i Ungern för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med punkt B.IV.1 i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4):






  a) | Instrumentet ”Fat-O-Meater FOM S70” och ”Fat-O-Meater FOM S71” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del I i bilagan. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Följande metoder får användas i Ungern för klassificering av slaktkroppar av gris i enlighet med punkt B.IV.1 i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4):

a)

Instrumentet ”Fat-O-Meater FOM S70” och ”Fat-O-Meater FOM S71” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del I i bilagan.

| b) | Instrumentet ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del II av bilagan. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet ”Ultra FOM 300” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del II av bilagan.

| c) | Instrumentet ”OptiScan-TP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del III i bilagan. |
| --- | --- |

c)

Instrumentet ”OptiScan-TP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del III i bilagan.

| d) | Instrumentet ”IM-03” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del IV i bilagan. |
| --- | --- |

d)

Instrumentet ”IM-03” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del IV i bilagan.

| e) | Instrumentet ”OptiGrade-MCP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del V i bilagan. |
| --- | --- |

e)

Instrumentet ”OptiGrade-MCP” med tillhörande beräkningsmetoder, enligt vad som anges i del V i bilagan.

Efter avslutad mätning med instrumentet ”Ultra FOM 300”, som avses i Led b i första stycket, ska man på slaktkroppen Kunna förvissa sig om att värdena för BF och LD verkligen har mätts på det ställe som anges i punkt 3 i del II av bilagan. Stället ska därför märkas samtidigt som mätningen görs.

| 2. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med 2 juli 2012.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Ungern.

Utfärdat i Bryssel den 16 augusti 2011.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 126, 19.5.2005, s. 55.

2

(3)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 3.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.”

4

---

BILAGA

”BILAGA

METODER FÖR KLASSIFICERING AV SLAKTKROPPAR AV GRIS I UNGERN

Del I

FAT-O-MEATER FOM S70 OCH FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet Fat-O-Meater FOM S70 och Fat-O-Meater S71. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet Fat-O-Meater FOM S70 och Fat-O-Meater S71.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en sond på 6 millimeter i diameter som har en optisk sond Av typen ”Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ” och ett manöveravstånd på 5–105 millimeter. Resultatet av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av en dator av typen S70 respektive S71. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med en sond på 6 millimeter i diameter som har en optisk sond Av typen ”Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ” och ett manöveravstånd på 5–105 millimeter. Resultatet av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av en dator av typen S70 respektive S71.

| 3. | ANdelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formelN
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  där:







  Ŷ | = | Uppskattad procentandel kött I slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och Tredje revbenet från slutet, |
| LD | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF. |

3.

ANdelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formelN

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

där:

Ŷ

=

Uppskattad procentandel kött I slaktkroppen.

BF

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och Tredje revbenet från slutet,

LD

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.

Del II

ULTRA FOM 300

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet Ultra FOM 300. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet Ultra FOM 300.

| 2. | Instrumentet ska vara utrustat med en ultraljudssond med ett antal omvandlare som avger ultraljudvågor med en frekvens på 3,5 MHz. Ultraljudssignalen digitaliseras, lagras och bearbetas av en mikroprocessor. Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet Ultra Fom 300. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara utrustat med en ultraljudssond med ett antal omvandlare som avger ultraljudvågor med en frekvens på 3,5 MHz. Ultraljudssignalen digitaliseras, lagras och bearbetas av en mikroprocessor. Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet Ultra Fom 300.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 Centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| LD | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

BF

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 7 Centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

LD

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 Och 120 kg.

Del III

OPTISCAN TP

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet OptiScan TP. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet OptiScan TP.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med En digital kamera som tar belysta bilder av de två mätpukterna på slaktkroppen. Bilderna används för beräkning av fett- och muskeltjocklek enligt tvåpunktsmetoden – Zwei-Punkte Messverfahren (ZP).
  Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel magert kött med hjälp av instrumentet (Optiscan-TP). Bilderna ska sparas för eventuell efterkontroll. Den integrerade Bluetooth® -tekniken möjliggör enkel överföring av data. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med En digital kamera som tar belysta bilder av de två mätpukterna på slaktkroppen. Bilderna används för beräkning av fett- och muskeltjocklek enligt tvåpunktsmetoden – Zwei-Punkte Messverfahren (ZP).

Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel magert kött med hjälp av instrumentet (Optiscan-TP). Bilderna ska sparas för eventuell efterkontroll. Den integrerade Bluetooth® -tekniken möjliggör enkel överföring av data.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  där:







  Ŷ | = | uppskattad Procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | minsta Tjockleken på fettet (inklusive svål) i millimeter över M. gluteus medius, |
| LD | = | minsta muskeldjup I millimeter mellan ’M. gluteus medius’ främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

där:

Ŷ

=

uppskattad Procentandel kött i slaktkroppen.

BF

=

minsta Tjockleken på fettet (inklusive svål) i millimeter över M. gluteus medius,

LD

=

minsta muskeldjup I millimeter mellan ’M. gluteus medius’ främre slut och ryggdelen av ryggmärgskanalen

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.

Del IV

IM-03

| 1. | Bestämmelserna i denna del Ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet IM-03. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del Ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet IM-03.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en nålformig optisk sond med kniv (single line scanner SLS01) som är 7 millimeter i diameter. Sonden ska innehålla en rad av kontaktbildsensorer (CIS) och gröna lysdioder. Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 132 mm. Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (IM-03). |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med en nålformig optisk sond med kniv (single line scanner SLS01) som är 7 millimeter i diameter. Sonden ska innehålla en rad av kontaktbildsensorer (CIS) och gröna lysdioder. Manöveravståndet ska vara mellan 0 och 132 mm. Resultaten av mätningarna ska räknas om till uppskattad andel kött med hjälp av instrumentet (IM-03).

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| LD | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

BF

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

LD

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.

Del V

OPTIGRADE-MCP

| 1. | Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet OptiGrade-MCP. |
| --- | --- |

1.

Bestämmelserna i denna del ska gälla vid klassificering av slaktkroppar av gris med hjälp av instrumentet OptiGrade-MCP.

| 2. | Instrumentet ska vara försett med en sond på 6 millimeter i diameter, en infraröd fotodiod (Siemens) och en fototransistor (Siemens). Manöveravståndet ligger mellan 0 och 110 millimeter.
  Resultatet av mätningarna räknas om digitalt till uppskattad andel kött. |
| --- | --- |

2.

Instrumentet ska vara försett med en sond på 6 millimeter i diameter, en infraröd fotodiod (Siemens) och en fototransistor (Siemens). Manöveravståndet ligger mellan 0 och 110 millimeter.

Resultatet av mätningarna räknas om digitalt till uppskattad andel kött.

| 3. | Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  där:







  Ŷ | = | uppskattad procentandel kött i slaktkroppen. |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet, |
| LD | = | ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF. |

3.

Andelen kött i slaktkroppen beräknas enligt formeln

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

där:

Ŷ

=

uppskattad procentandel kött i slaktkroppen.

BF

=

tjockleken på ryggfettet (inklusive svål) i millimeter, mätt 6 centimeter från slaktkroppens mittlinje mellan det andra och tredje revbenet från slutet,

LD

=

ryggmuskelns tjocklek i millimeter, mätt samtidigt och på samma plats som BF.

Denna formel ska gälla för slaktkroppar som väger mellan 50 och 120 kg.”

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 16 augusti 2011

om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen

[delgivet med nr K(2011) 5798]

(Text av betydelse för EES)

(2011/508/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2001/89/EG av den 23 oktober 2001 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest (3), särskilt artikel 11.1 f,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4), särskilt artikel 4.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Utbrott av klassisk svinpest har konstaterats i Litauen. |
| --- | --- |

(1)

Utbrott av klassisk svinpest har konstaterats i Litauen.

| (2) | På grund av handeln med levande svin och vissa svinprodukter kan dessa utbrott hota besättningarna i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

På grund av handeln med levande svin och vissa svinprodukter kan dessa utbrott hota besättningarna i andra medlemsstater.

| (3) | De åtgärder som Litauen har vidtagit i enlighet med direktiv 2001/89/EG måste förstärkas. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som Litauen har vidtagit i enlighet med direktiv 2001/89/EG måste förstärkas.

| (4) | Kommissionens beslut 2002/106/EG av den 1 februari 2002 om godkännande av en diagnostikhandbok innehållande diagnostiska förfaranden, provtagningsmetoder och kriterier för utvärdering av laboratorietester för bekräftande av klassisk svinpest (5) innehåller bestämmelser om riskanpassade övervakningsprotokoll. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2002/106/EG av den 1 februari 2002 om godkännande av en diagnostikhandbok innehållande diagnostiska förfaranden, provtagningsmetoder och kriterier för utvärdering av laboratorietester för bekräftande av klassisk svinpest (5) innehåller bestämmelser om riskanpassade övervakningsprotokoll.

| (5) | Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med levande svin fastställs i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (6). |
| --- | --- |

(5)

Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med levande svin fastställs i rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (6).

| (6) | Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med svinsperma fastställs i rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (7). |
| --- | --- |

(6)

Djurhälsovillkoren och intygskraven för handel med svinsperma fastställs i rådets direktiv 90/429/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av sperma från tamdjur av svin (7).

| (7) | Rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (8) rör bland annat handel med embryon från svin. |
| --- | --- |

(7)

Rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (8) rör bland annat handel med embryon från svin.

| (8) | Förlagorna till hälsointyg för handel inom unionen med sperma, ägg och embryon från får och getter samt med ägg och embryon från svin fastställs i kommissionens beslut 2010/470/EU av den 26 augusti 2010 om fastställande av förlagor till hälsointyg för handel inom unionen med sperma, ägg och embryon från hästdjur, får och getter samt med ägg och embryon från svin (9). |
| --- | --- |

(8)

Förlagorna till hälsointyg för handel inom unionen med sperma, ägg och embryon från får och getter samt med ägg och embryon från svin fastställs i kommissionens beslut 2010/470/EU av den 26 augusti 2010 om fastställande av förlagor till hälsointyg för handel inom unionen med sperma, ägg och embryon från hästdjur, får och getter samt med ägg och embryon från svin (9).

| (9) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (10) rör bland annat hälsobestämmelser för produktion och saluföring av färskt kött, malet kött, maskinurbenat kött, köttberedningar, kött av hägnat vilt, köttprodukter (inbegripet behandlade magar, blåsor och tarmar) samt mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(9)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (10) rör bland annat hälsobestämmelser för produktion och saluföring av färskt kött, malet kött, maskinurbenat kött, köttberedningar, kött av hägnat vilt, köttprodukter (inbegripet behandlade magar, blåsor och tarmar) samt mejeriprodukter.

| (10) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11) rör bland annat kontrollmärkning av livsmedel av animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

(10)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (11) rör bland annat kontrollmärkning av livsmedel av animaliskt ursprung.

| (11) | Det intyg som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (12) måste kompletteras med ett officiellt djurhälsointyg som bör fastställas i en bilaga till detta beslut. |
| --- | --- |

(11)

Det intyg som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004 om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung (12) måste kompletteras med ett officiellt djurhälsointyg som bör fastställas i en bilaga till detta beslut.

| (12) | I artikel 6 i kommissionens beslut 2007/275/EG av den 17 april 2007 om förteckningar över djur och produkter som ska undersökas vid gränskontrollstationer enligt rådets direktiv 91/496/EEG och 97/78/EG (13) undantas vissa produkter innehållande animaliska produkter från veterinärkontroller. Sådana produkter bör få sändas från områden där restriktioner gäller enligt förenklade intygsregler. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 6 i kommissionens beslut 2007/275/EG av den 17 april 2007 om förteckningar över djur och produkter som ska undersökas vid gränskontrollstationer enligt rådets direktiv 91/496/EEG och 97/78/EG (13) undantas vissa produkter innehållande animaliska produkter från veterinärkontroller. Sådana produkter bör få sändas från områden där restriktioner gäller enligt förenklade intygsregler.

| (13) | I rådets direktiv 92/118/EEG (14) fastställs djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, till direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter. |
| --- | --- |

(13)

I rådets direktiv 92/118/EEG (14) fastställs djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, till direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter.

| (14) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (15) fastställs djurhälsovillkor för bearbetningen av animaliska biprodukter från djur i områden där restriktioner gäller. |
| --- | --- |

(14)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (15) fastställs djurhälsovillkor för bearbetningen av animaliska biprodukter från djur i områden där restriktioner gäller.

| (15) | Om läkemedel enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (18) inte längre omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 bör de undantas från djurhälsorestriktionerna i detta beslut. |
| --- | --- |

(15)

Om läkemedel enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (18) inte längre omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009 bör de undantas från djurhälsorestriktionerna i detta beslut.

| (16) | Mot bakgrund av den information som Litauen lämnat bör det fastställas skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen för en period som är tillräcklig lång för att slutföra de nödvändiga undersökningarna. |
| --- | --- |

(16)

Mot bakgrund av den information som Litauen lämnat bör det fastställas skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen för en period som är tillräcklig lång för att slutföra de nödvändiga undersökningarna.

| (17) | Det är också nödvändigt att fastställa åtgärder för att minimera kontakterna med och mellan svinanläggningar i vissa delar av Litauen och att föreskriva en regional begränsning av vissa tjänster som rör svin för att förhindra spridning av viruset. |
| --- | --- |

(17)

Det är också nödvändigt att fastställa åtgärder för att minimera kontakterna med och mellan svinanläggningar i vissa delar av Litauen och att föreskriva en regional begränsning av vissa tjänster som rör svin för att förhindra spridning av viruset.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Litauen ska se till att inga svin sänds till andra medlemsstater och till tredjeländer från

| a) | de områden som anges i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

de områden som anges i bilaga I,

| b) | anläggningar inom landets territorium som ligger utanför de områden som anges i bilaga I och som efter den 1 mars 2011 har tagit emot svin från en anläggning i något av de områden som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

anläggningar inom landets territorium som ligger utanför de områden som anges i bilaga I och som efter den 1 mars 2011 har tagit emot svin från en anläggning i något av de områden som anges i bilaga I.

Artikel 2

Litauen ska se till att

| a) | inga svin transporteras från anläggningar inom de områden som anges i del A i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

inga svin transporteras från anläggningar inom de områden som anges i del A i bilaga I,

| b) | transport av slaktsvin från anläggningar som ligger utanför de områden som anges i del A i bilaga I till slakterier inom dessa områden och transport av svin genom dessa områden bara är tillåten






  i) | via större vägar eller järnvägar, och |
| --- | --- | --- |

b)

transport av slaktsvin från anläggningar som ligger utanför de områden som anges i del A i bilaga I till slakterier inom dessa områden och transport av svin genom dessa områden bara är tillåten

i)

via större vägar eller järnvägar, och

| ii) | i enlighet med de närmare anvisningar som fastställts av den behöriga myndigheten för att förhindra att svinen under transporten och i slakterierna kommer i direkt eller indirekt kontakt med andra svin, |
| --- | --- |

ii)

i enlighet med de närmare anvisningar som fastställts av den behöriga myndigheten för att förhindra att svinen under transporten och i slakterierna kommer i direkt eller indirekt kontakt med andra svin,

| c) | inga svin sänds från de områden som anges i del B i bilaga I till andra områden i Litauen, utom när det gäller direkt transport av






  i) | slaktsvin till ett slakteri för omedelbar slakt, förutsatt att svinen kommer från en och samma anläggning, |
| --- | --- | --- |

c)

inga svin sänds från de områden som anges i del B i bilaga I till andra områden i Litauen, utom när det gäller direkt transport av

i)

slaktsvin till ett slakteri för omedelbar slakt, förutsatt att svinen kommer från en och samma anläggning,

| ii) | avels- och slaktsvin till en anläggning, förutsatt att svinen har vistats på en och samma anläggning i minst 30 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar,






  — | som inte har tagit emot levande svin under 30 dagar omedelbart före avsändningen av svinen, och |
| --- | --- | --- |

ii)

avels- och slaktsvin till en anläggning, förutsatt att svinen har vistats på en och samma anläggning i minst 30 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar,

—

som inte har tagit emot levande svin under 30 dagar omedelbart före avsändningen av svinen, och

| — | där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat. |
| --- | --- |

—

där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat.

Artikel 3

1.   Genom undantag från artikel 2 a får den behöriga myndigheten tillåta transport av svin från en anläggning som ligger inom de områden som anges i del A i bilaga I men utanför en skydds- eller övervakningszon

| a) | direkt till ett slakteri inom dessa områden, eller i undantagsfall till utsedda slakterier i Litauen utanför dessa områden, för omedelbar slakt, förutsatt att svinen har sänts från en anläggning där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 3 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat, |
| --- | --- |

a)

direkt till ett slakteri inom dessa områden, eller i undantagsfall till utsedda slakterier i Litauen utanför dessa områden, för omedelbar slakt, förutsatt att svinen har sänts från en anläggning där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 3 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat,

| b) | till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar,






  i) | som inte har tagit emot levande svin under 45 dagar omedelbart före avsändningen av svinen, |
| --- | --- | --- |

b)

till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar,

i)

som inte har tagit emot levande svin under 45 dagar omedelbart före avsändningen av svinen,

| ii) | där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat, |
| --- | --- |

ii)

där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat,

| c) | till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar,






  i) | som inte har tagit emot levande svin under 20 dagar omedelbart före avsändningen av svinen, förutsatt att ursprungsanläggningen under sex månader omedelbart före avsändningen av svinen inte har tagit emot andra svin än gyltor från en och samma anläggning, |
| --- | --- | --- |

c)

till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar,

i)

som inte har tagit emot levande svin under 20 dagar omedelbart före avsändningen av svinen, förutsatt att ursprungsanläggningen under sex månader omedelbart före avsändningen av svinen inte har tagit emot andra svin än gyltor från en och samma anläggning,

| ii) | där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat, |
| --- | --- |

ii)

där de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat,

| d) | till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar, och att






  i) | ursprungsanläggningen inte har tagit emot andra svin än gyltor, på vilka prover tagits inom tio dagar efter avsändning och följande laboratorietester genomförts med negativa resultat:






  — | ett test för påvisande av antikroppar, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

till en anläggning inom dessa områden, förutsatt att svinen har vistats på en och samma ursprungsanläggning i minst 45 dagar, eller sedan födseln om de är yngre än 45 dagar, och att

i)

ursprungsanläggningen inte har tagit emot andra svin än gyltor, på vilka prover tagits inom tio dagar efter avsändning och följande laboratorietester genomförts med negativa resultat:

—

ett test för påvisande av antikroppar,

| — | två på varandra följande tester för påvisande av virusgenom för klassisk svinpest (RT-PCR) som genomförts med sju dagars mellanrum av det nationella referenslaboratoriet, |
| --- | --- |

—

två på varandra följande tester för påvisande av virusgenom för klassisk svinpest (RT-PCR) som genomförts med sju dagars mellanrum av det nationella referenslaboratoriet,

| ii) | de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts på ursprungsanläggningen med negativa resultat. |
| --- | --- |

ii)

de kliniska undersökningarna enligt kapitel IV avsnitt D punkt 2 och kapitel IV avsnitt D punkt 4 andra till fjärde stycket i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts på ursprungsanläggningen med negativa resultat.

2.   Genom undantag från artikel 2 a får den behöriga myndigheten tillåta direkt transport av svin från en anläggning inom en övervakningszon till en bestämd anläggning där det inte finns några svin och som ligger i samma övervakningszon, förutsatt att

| a) | villkoren i artikel 11.1 f och 11.2 i direktiv 2001/89/EG tillämpas på destinationsanläggningen, |
| --- | --- |

a)

villkoren i artikel 11.1 f och 11.2 i direktiv 2001/89/EG tillämpas på destinationsanläggningen,

| b) | de undersökningar som föreskrivs i kapitel IV avsnitt D punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat på den anläggning från vilken svinen sänds. |
| --- | --- |

b)

de undersökningar som föreskrivs i kapitel IV avsnitt D punkt 2 i bilagan till beslut 2002/106/EG har genomförts med negativa resultat på den anläggning från vilken svinen sänds.

3.   Genom undantag från artikel 2 a får den behöriga myndigheten tillåta direkt transport av svin från en anläggning som ligger inom en övervakningszon till en bestämd anläggning inom skyddszonen, förutsatt att

| a) | destinationsanläggningen ligger minst 10 km från landets gräns till en annan medlemsstat eller ett tredjeland och det inte funnits några svin på den anläggningen under minst 21 dagar sedan den dag då rengöring och desinficering enligt artikel 12 i direktiv 2001/89/EG avslutades, |
| --- | --- |

a)

destinationsanläggningen ligger minst 10 km från landets gräns till en annan medlemsstat eller ett tredjeland och det inte funnits några svin på den anläggningen under minst 21 dagar sedan den dag då rengöring och desinficering enligt artikel 12 i direktiv 2001/89/EG avslutades,

| b) | destinationsanläggningen rengörs och desinficeras en tredje gång under veterinärs överinseende innan svinen tas emot, |
| --- | --- |

b)

destinationsanläggningen rengörs och desinficeras en tredje gång under veterinärs överinseende innan svinen tas emot,

| c) | alla svinen levereras till destinationsanläggningen inom 20 dagar, |
| --- | --- |

c)

alla svinen levereras till destinationsanläggningen inom 20 dagar,

| d) | svinen på destinationsanläggningen undersöks serologiskt enligt kapitel IV avsnitt E i bilagan till beslut 2002/106/EG och proverna tas tidigast 40 dagar efter den senaste leveransen av svin till den anläggningen, |
| --- | --- |

d)

svinen på destinationsanläggningen undersöks serologiskt enligt kapitel IV avsnitt E i bilagan till beslut 2002/106/EG och proverna tas tidigast 40 dagar efter den senaste leveransen av svin till den anläggningen,

| e) | inga svin lämnar destinationsanläggningen utom för förflyttning för direkt slakt i ett slakteri som ligger i de områden som anges i del A i bilaga I, förutsatt att de undersökningar som avses i led d har genomförts med negativa resultat. |
| --- | --- |

e)

inga svin lämnar destinationsanläggningen utom för förflyttning för direkt slakt i ett slakteri som ligger i de områden som anges i del A i bilaga I, förutsatt att de undersökningar som avses i led d har genomförts med negativa resultat.

4.   Den behöriga myndigheten ska registrera de transporter av svin som avses i punkterna 1–3 samt underrätta kommissionen om detta genom ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

Artikel 4

Litauen ska se till att inga sändningar av följande varor sänds till andra medlemsstater eller tredjeländer:

| a) | Svinsperma, såvida den inte kommer från galtar som hålls på sådana seminstationer som avses i artikel 3 a i direktiv 90/429/EEG och som ligger utanför de områden som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Svinsperma, såvida den inte kommer från galtar som hålls på sådana seminstationer som avses i artikel 3 a i direktiv 90/429/EEG och som ligger utanför de områden som anges i bilaga I.

| b) | Ägg och embryon från svin, såvida de inte kommer från svin som hålls på en anläggning som ligger utanför de områden som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Ägg och embryon från svin, såvida de inte kommer från svin som hålls på en anläggning som ligger utanför de områden som anges i bilaga I.

Artikel 5

Litauen ska säkerställa följande:

| 1. | Att det hälsointyg som fastställs i bilaga F (Mall 2) till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer svin som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:
  ”Djur i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen” |
| --- | --- |

1.

Att det hälsointyg som fastställs i bilaga F (Mall 2) till direktiv 64/432/EEG och som åtföljer svin som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:

”Djur i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen”

| 2. | Att det djurhälsointyg som fastställs i bilaga D till direktiv 90/429/EEG och som åtföljer sperma från galtar som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:
  ”Sperma i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen” |
| --- | --- |

2.

Att det djurhälsointyg som fastställs i bilaga D till direktiv 90/429/EEG och som åtföljer sperma från galtar som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:

”Sperma i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen”

| 3. | Att de hälsointyg som fastställs i bilaga V till beslut 2010/470/EU och som åtföljer ägg och embryon från svin som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:
  ”Ägg/Embryon (stryk det som inte är tillämpligt) i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen”. |
| --- | --- |

3.

Att de hälsointyg som fastställs i bilaga V till beslut 2010/470/EU och som åtföljer ägg och embryon från svin som avsänds från Litauen till andra medlemsstater är försett med följande text:

”Ägg/Embryon (stryk det som inte är tillämpligt) i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen”.

Artikel 6

1.   Genom undantag från artikel 10.3 f fjärde strecksatsen i direktiv 2001/89/EG får Litauen tillämpa den kontrollmärkning som föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 854/2004 samt tillåta att färskt kött inte genomgår någon efterföljande behandling i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2002/99/EG, om det gäller kött av svin som uppfyller följande krav:

| a) | Djuren har slaktats inom tolv timmar från ankomsten till slakteriet. |
| --- | --- |

a)

Djuren har slaktats inom tolv timmar från ankomsten till slakteriet.

| b) | Djuren kommer från en anläggning






  i) | i en övervakningszon som i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG har upprättats i de områden som anges i del A i bilaga I till detta beslut och kring en skyddszon där






  — | inga utbrott av klassisk svinpest hade påvisats under 21 dagar före förflyttningen av svinen till slakteriet och minst 21 dagar förflutit sedan de smittade anläggningarna desinficerades, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Djuren kommer från en anläggning

i)

i en övervakningszon som i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2001/89/EG har upprättats i de områden som anges i del A i bilaga I till detta beslut och kring en skyddszon där

—

inga utbrott av klassisk svinpest hade påvisats under 21 dagar före förflyttningen av svinen till slakteriet och minst 21 dagar förflutit sedan de smittade anläggningarna desinficerades,

| — | kliniska undersökningar för påvisande av klassisk svinpest har genomförts med negativa resultat på samtliga anläggningar inom dessa skydds- och övervakningszoner efter det att klassisk svinpest hade påvisats, |
| --- | --- |

—

kliniska undersökningar för påvisande av klassisk svinpest har genomförts med negativa resultat på samtliga anläggningar inom dessa skydds- och övervakningszoner efter det att klassisk svinpest hade påvisats,

| ii) | som av den behöriga myndigheten fått tillstånd att förflytta svin till ett anvisat slakteri, och






  — | som inte har haft någon kontakt med en smittad anläggning efter den epidemiologiska undersökningen, |
| --- | --- | --- |

ii)

som av den behöriga myndigheten fått tillstånd att förflytta svin till ett anvisat slakteri, och

—

som inte har haft någon kontakt med en smittad anläggning efter den epidemiologiska undersökningen,

| — | som regelbundet har kontrollerats av en veterinär efter det att övervakningszonen upprättades och där kontrollen har gällt samtliga svin på anläggningen, |
| --- | --- |

—

som regelbundet har kontrollerats av en veterinär efter det att övervakningszonen upprättades och där kontrollen har gällt samtliga svin på anläggningen,

| — | där det har genomförts kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar på samtliga svin i enlighet med kapitel IV avsnitt D punkterna 1, 3, 4 och 5 i bilagan till beslut 2002/106/EG. |
| --- | --- |

—

där det har genomförts kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar på samtliga svin i enlighet med kapitel IV avsnitt D punkterna 1, 3, 4 och 5 i bilagan till beslut 2002/106/EG.

2.   Litauen ska se till att det slakteri som avses i punkt 1 a

| a) | ligger inom något av de områden som anges i del A i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

ligger inom något av de områden som anges i del A i bilaga I,

| b) | samma dag inte tar emot andra svin för slakt än de som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

samma dag inte tar emot andra svin för slakt än de som avses i punkt 1.

3.   Litauen ska se till att de fordon som används för transport av de svin som avses i punkt 1 rengörs och desinficeras två gånger efter varje transport.

Artikel 7

1.   Litauen ska se till att det svinkött som avses i artikel 6 åtföljs av ett intyg som utfärdats i enlighet med bilagan till förordning (EG) nr 599/2004 och att den officiella veterinären kompletterar intyget med djurhälsointyget i bilaga II till detta beslut.

2.   Litauen ska se till att kommissionen och medlemsstaterna får följande information om de svin som avses i artikel 6:

| a) | Före slakten av svinen, namn och adress till det slakteri som anvisats att ta emot svinen för slakt. |
| --- | --- |

a)

Före slakten av svinen, namn och adress till det slakteri som anvisats att ta emot svinen för slakt.

| b) | Efter slakten av svinen, en rapport varje vecka som innehåller uppgifter om






  i) | antal svin som slaktats på de anvisade slakterierna, |
| --- | --- | --- |

b)

Efter slakten av svinen, en rapport varje vecka som innehåller uppgifter om

i)

antal svin som slaktats på de anvisade slakterierna,

| ii) | det system för identifiering och kontroll av förflyttningar som används för att se till att kraven i artikel 11.1 f i direktiv 2001/89/EG uppfylls. |
| --- | --- |

ii)

det system för identifiering och kontroll av förflyttningar som används för att se till att kraven i artikel 11.1 f i direktiv 2001/89/EG uppfylls.

Artikel 8

1.   Litauen får till andra medlemsstater eller tredjeländer inte sända

| a) | produkter av andra svin än de som avses i artiklarna 6 och 7 som kommer från de områden som anges i del A i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

produkter av andra svin än de som avses i artiklarna 6 och 7 som kommer från de områden som anges i del A i bilaga I,

| b) | produkter som framställts av svin med ursprung i de områden som anges i del A i bilaga I, |
| --- | --- |

b)

produkter som framställts av svin med ursprung i de områden som anges i del A i bilaga I,

| c) | stallgödsel från svin med ursprung i de områden som anges i del A i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

stallgödsel från svin med ursprung i de områden som anges i del A i bilaga I.

2.   Det förbud som anges i punkt 1 a och b ska inte gälla följande:

| a) | Produkter som framställts av svin och som






  i) | genomgått värmebehandling






  — | i en hermetiskt sluten behållare med ett Fo-värde av minst 3,00, eller |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Produkter som framställts av svin och som

i)

genomgått värmebehandling

—

i en hermetiskt sluten behållare med ett Fo-värde av minst 3,00, eller

| — | med vilken kärntemperaturen höjs till minst 70 °C, eller |
| --- | --- |

—

med vilken kärntemperaturen höjs till minst 70 °C, eller

| ii) | framställts utanför de områden som anges i bilaga I i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 1069/2009 och som sedan införseln till Litauen har lagrats och transporterats avskilt från animaliska produkter som i enlighet med punkt 1 inte får avsändas. |
| --- | --- |

ii)

framställts utanför de områden som anges i bilaga I i enlighet med villkoren i förordning (EG) nr 1069/2009 och som sedan införseln till Litauen har lagrats och transporterats avskilt från animaliska produkter som i enlighet med punkt 1 inte får avsändas.

| b) | Blod och blodprodukter enligt definitionen i punkterna 2 och 4 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (19) som har genomgått minst en av behandlingarna i kapitel II avsnitt 2 punkt 3.1 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011, följt av ett effektivitetstest, eller som har importerats enligt kapitel II avsnitt 2 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

b)

Blod och blodprodukter enligt definitionen i punkterna 2 och 4 i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (19) som har genomgått minst en av behandlingarna i kapitel II avsnitt 2 punkt 3.1 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011, följt av ett effektivitetstest, eller som har importerats enligt kapitel II avsnitt 2 i bilaga XIV till förordning (EU) nr 142/2011.

| c) | Ister och utsmält fett som har bearbetats genom bearbetningsmetod 1 (trycksterilisering) eller enligt en av de andra bearbetningsmetoderna i kapitel III i bilaga IV till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

c)

Ister och utsmält fett som har bearbetats genom bearbetningsmetod 1 (trycksterilisering) eller enligt en av de andra bearbetningsmetoderna i kapitel III i bilaga IV till förordning (EU) nr 142/2011.

| d) | Sällskapsdjursfoder som uppfyller kraven i kapitel II punkterna 3 a och 3 b i, ii och iii i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

d)

Sällskapsdjursfoder som uppfyller kraven i kapitel II punkterna 3 a och 3 b i, ii och iii i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011.

| e) | Jakttroféer i enlighet med kapitel VI punkt C.2 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

e)

Jakttroféer i enlighet med kapitel VI punkt C.2 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011.

| f) | Svinborst som har fabriktvättats eller erhållits från garvning samt obearbetad svinborst som är säkert och torrt förpackat. |
| --- | --- |

f)

Svinborst som har fabriktvättats eller erhållits från garvning samt obearbetad svinborst som är säkert och torrt förpackat.

| g) | Förpackade animaliska produkter avsedda för användning för in vitro-diagnostik eller som laboratoriereagens. |
| --- | --- |

g)

Förpackade animaliska produkter avsedda för användning för in vitro-diagnostik eller som laboratoriereagens.

| h) | Läkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/83/EG, medicintekniska produkter som tillverkats av djurvävnader som gjorts icke-viabla enligt artikel 1.5 g i rådets direktiv 93/42/EEG (20), veterinärmedicinska läkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/82/EG och prövningsläkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/20/EG. |
| --- | --- |

h)

Läkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/83/EG, medicintekniska produkter som tillverkats av djurvävnader som gjorts icke-viabla enligt artikel 1.5 g i rådets direktiv 93/42/EEG (20), veterinärmedicinska läkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/82/EG och prövningsläkemedel enligt definitionen i direktiv 2001/20/EG.

| i) | Djurtarmar som uppfyller villkoren i kapitel 2 del A i bilaga I till direktiv 92/118/EEG och som rengjorts, skrapats och sedan antingen torr- eller våtsaltats eller torkats, följt av skydd mot återkontaminering. |
| --- | --- |

i)

Djurtarmar som uppfyller villkoren i kapitel 2 del A i bilaga I till direktiv 92/118/EEG och som rengjorts, skrapats och sedan antingen torr- eller våtsaltats eller torkats, följt av skydd mot återkontaminering.

| j) | Sammansatta produkter som innehåller produkter av animaliskt ursprung som inte ska genomgå vidare behandling, eftersom sådan behandling inte behövdes för färdiga produkter för vilka ingredienserna uppfyller respektive djurhälsovillkor i detta beslut. |
| --- | --- |

j)

Sammansatta produkter som innehåller produkter av animaliskt ursprung som inte ska genomgå vidare behandling, eftersom sådan behandling inte behövdes för färdiga produkter för vilka ingredienserna uppfyller respektive djurhälsovillkor i detta beslut.

3.   Litauen ska se till att de animaliska produkter som avses i punkt 2 och som sänds till andra medlemsstater åtföljs av ett officiellt intyg som är försett med följande text:

”Animaliska produkter i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2011/508/EU av den 16 augusti 2011 om vissa skyddsåtgärder mot klassisk svinpest i Litauen”.

Artikel 9

Genom undantag från artikel 8.3 ska det i fråga om

| a) | de produkter som avses i artikel 8 punkt 2 a–d och i vara tillräckligt att efterlevnad av villkoren för den behandling som anges i det handelsdokument som krävs enligt unionslagstiftningen intygas enligt artikel 10, |
| --- | --- |

a)

de produkter som avses i artikel 8 punkt 2 a–d och i vara tillräckligt att efterlevnad av villkoren för den behandling som anges i det handelsdokument som krävs enligt unionslagstiftningen intygas enligt artikel 10,

| b) | de produkter som avses i artikel 8.2 f vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument som anger att de






  i) | har fabriktvättats, eller |
| --- | --- | --- |

b)

de produkter som avses i artikel 8.2 f vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument som anger att de

i)

har fabriktvättats, eller

| ii) | har erhållits från garvning, eller |
| --- | --- |

ii)

har erhållits från garvning, eller

| iii) | uppfyller kraven i kapitel VII punkt A.1 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- |

iii)

uppfyller kraven i kapitel VII punkt A.1 i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| c) | de produkter som avses i artikel 8.2 g och h vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument där det anges att produkterna ska användas för in vitro-diagnostik, som laboratoriereagens, läkemedel eller medicintekniska produkter, förutsatt att produkterna är tydligt märkta med ”endast för in vitro-diagnostik”, ”endast för laboratoriebruk”, ”läkemedel” eller ”medicintekniska produkter”, |
| --- | --- |

c)

de produkter som avses i artikel 8.2 g och h vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument där det anges att produkterna ska användas för in vitro-diagnostik, som laboratoriereagens, läkemedel eller medicintekniska produkter, förutsatt att produkterna är tydligt märkta med ”endast för in vitro-diagnostik”, ”endast för laboratoriebruk”, ”läkemedel” eller ”medicintekniska produkter”,

| d) | de produkter som avses i artikel 8.2 j och som har framställts vid en anläggning med HACCP-system och ett reviderbart produktionssystem som garanterar att förbehandlade ingredienser uppfyller de djurhälsokrav som fastställs i detta beslut vara tillräckligt att detta anges i det handelsdokument som åtföljer sändningen och utfärdas enligt artikel 10, |
| --- | --- |

d)

de produkter som avses i artikel 8.2 j och som har framställts vid en anläggning med HACCP-system och ett reviderbart produktionssystem som garanterar att förbehandlade ingredienser uppfyller de djurhälsokrav som fastställs i detta beslut vara tillräckligt att detta anges i det handelsdokument som åtföljer sändningen och utfärdas enligt artikel 10,

| e) | sammansatta produkter som uppfyller villkoren i artikel 6.1 i beslut 2007/275/EG vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument som är försett med följande text:
  ”Dessa sammansatta produkter är lagringståliga i rumstemperatur, eller hela innehållet har under bearbetningsprocessen tydligt genomgått en fullständig kokningsprocess eller värmebehandling så att alla råvaror har denaturerats.” |
| --- | --- |

e)

sammansatta produkter som uppfyller villkoren i artikel 6.1 i beslut 2007/275/EG vara tillräckligt att de åtföljs av ett handelsdokument som är försett med följande text:

”Dessa sammansatta produkter är lagringståliga i rumstemperatur, eller hela innehållet har under bearbetningsprocessen tydligt genomgått en fullständig kokningsprocess eller värmebehandling så att alla råvaror har denaturerats.”

Artikel 10

1.   När hänvisning görs till denna artikel ska den behöriga myndigheten se till att det handelsdokument som enligt unionslagstiftningen krävs för handel mellan medlemsstaterna utfärdas genom att en kopia av ett officiellt intyg bifogas som visar att

| a) | de berörda produkterna har framställts






  i) | i en produktionsprocess som har granskats och befunnits uppfylla tillämpliga krav i unionslagstiftningen om djurhälsa och vara lämpad att förstöra det virus som orsakar klassisk svinpest, eller |
| --- | --- | --- |

a)

de berörda produkterna har framställts

i)

i en produktionsprocess som har granskats och befunnits uppfylla tillämpliga krav i unionslagstiftningen om djurhälsa och vara lämpad att förstöra det virus som orsakar klassisk svinpest, eller

| ii) | av förbehandlat material som har intygats uppfylla kraven i artiklarna 8 och 9, och |
| --- | --- |

ii)

av förbehandlat material som har intygats uppfylla kraven i artiklarna 8 och 9, och

| b) | föreskrifter har fastställts för att undvika eventuell återkontaminering med virus som orsakar klassisk svinpest efter behandling. |
| --- | --- |

b)

föreskrifter har fastställts för att undvika eventuell återkontaminering med virus som orsakar klassisk svinpest efter behandling.

2.   Det intyg som avses i punkt 1 ska

| a) | innehålla en hänvisning till detta beslut, |
| --- | --- |

a)

innehålla en hänvisning till detta beslut,

| b) | vara giltigt i 30 dagar, |
| --- | --- |

b)

vara giltigt i 30 dagar,

| c) | innehålla en uppgift om sista giltighetsdag, |
| --- | --- |

c)

innehålla en uppgift om sista giltighetsdag,

| d) | kunna förnyas efter inspektion av anläggningen. |
| --- | --- |

d)

kunna förnyas efter inspektion av anläggningen.

Artikel 11

1.   Den behöriga myndigheten ska fastställa riskzoner i de områden som anges i bilaga I.

2.   Tjänster som tillhandahålls av personer i direkt kontakt med svin eller som kräver att svinstallarna måste beträdas ska begränsas till dessa riskzoner och får inte delas med andra delar av unionen. Samma ska gälla för tjänster som kräver att fordon används för transport av foder, gödsel eller döda djur till och från svinanläggningar inom de områden som anges i bilaga I.

3.   Punkt 2 ska inte tillämpas på tjänster om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Fordonen, utrustningen och alla andra smittspridande föremål har rengjorts och desinficerats. |
| --- | --- |

a)

Fordonen, utrustningen och alla andra smittspridande föremål har rengjorts och desinficerats.

| b) | Personerna, fordonen och utrustningen har inte varit i direkt kontakt med svin eller svinanläggningar på minst tre dagar. |
| --- | --- |

b)

Personerna, fordonen och utrustningen har inte varit i direkt kontakt med svin eller svinanläggningar på minst tre dagar.

4.   Litauen ska se till att

| a) | följande övervakningsåtgärder vidtas inom de områden som anges i bilaga I:






  i) | Samtliga fall av smittsamma sjukdomar på svinanläggningar som kräver behandling med antibiotika eller andra antibakteriella läkemedel ska utan dröjsmål och innan behandlingen påbörjas rapporteras till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- | --- |

a)

följande övervakningsåtgärder vidtas inom de områden som anges i bilaga I:

i)

Samtliga fall av smittsamma sjukdomar på svinanläggningar som kräver behandling med antibiotika eller andra antibakteriella läkemedel ska utan dröjsmål och innan behandlingen påbörjas rapporteras till den behöriga myndigheten.

| ii) | På de svinanläggningar som avses i led a ska de kliniska undersökningar och den provtagning som anges i kapitel IV avsnitt A i bilagan till beslut 2002/106/EG utföras utan dröjsmål av en veterinär. |
| --- | --- |

ii)

På de svinanläggningar som avses i led a ska de kliniska undersökningar och den provtagning som anges i kapitel IV avsnitt A i bilagan till beslut 2002/106/EG utföras utan dröjsmål av en veterinär.

| b) | Förebyggande åtgärder för sjukdomsbekämpning ska vid behov tillämpas i enlighet med artikel 4.3 a i direktiv 2001/89/EG. |
| --- | --- |

b)

Förebyggande åtgärder för sjukdomsbekämpning ska vid behov tillämpas i enlighet med artikel 4.3 a i direktiv 2001/89/EG.

| c) | En lämplig informationskampanj ska riktas till svinuppfödare. |
| --- | --- |

c)

En lämplig informationskampanj ska riktas till svinuppfödare.

Artikel 12

Litauen ska säkerställa följande inom de områden som anges i del A i bilaga I:

| a) | Åtgärderna i skydds- och övervakningszonerna ska fortsätta att tillämpas i minst 40 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna slutfördes. |
| --- | --- |

a)

Åtgärderna i skydds- och övervakningszonerna ska fortsätta att tillämpas i minst 40 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna slutfördes.

| b) | Svinen på samtliga anläggningar i övervakningszonerna har, utöver de undersökningar som avses i artikel 11.3 b i direktiv 2001/89/EG och innan de åtgärder som fastställs i direktiv 2001/89/EG har upphävts i övervakningszonen, genomgått kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar enligt kapitel IV avsnitt F i bilagan till beslut 2002/106/EG. Undersökningarna får äga rum först 30 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna slutfördes. |
| --- | --- |

b)

Svinen på samtliga anläggningar i övervakningszonerna har, utöver de undersökningar som avses i artikel 11.3 b i direktiv 2001/89/EG och innan de åtgärder som fastställs i direktiv 2001/89/EG har upphävts i övervakningszonen, genomgått kliniska undersökningar och laboratorieundersökningar enligt kapitel IV avsnitt F i bilagan till beslut 2002/106/EG. Undersökningarna får äga rum först 30 dagar efter det att den preliminära rengöringen och desinfektionen på de smittade anläggningarna slutfördes.

Artikel 13

1.   Andra medlemsstater än Litauen får inte sända svin till slakterier inom de områden som anges i del A i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna ska se till att

| a) | fordon som har använts för transport av svin i Litauen rengörs och desinficeras två gånger efter varje transport i den medlemsstaten och inte används för transport av svin under minst tre dagar efter desinfektionen, |
| --- | --- |

a)

fordon som har använts för transport av svin i Litauen rengörs och desinficeras två gånger efter varje transport i den medlemsstaten och inte används för transport av svin under minst tre dagar efter desinfektionen,

| b) | fordon som har varit inne i en anläggning i Litauen där svin hålls rengörs och desinficeras två gånger efter att ha lämnat den anläggningen och inte används för transport av svin under minst tre dagar efter desinfektionen, |
| --- | --- |

b)

fordon som har varit inne i en anläggning i Litauen där svin hålls rengörs och desinficeras två gånger efter att ha lämnat den anläggningen och inte används för transport av svin under minst tre dagar efter desinfektionen,

| c) | transportörerna för den behöriga myndigheten styrker att sådan rengöring och desinfektion har skett. |
| --- | --- |

c)

transportörerna för den behöriga myndigheten styrker att sådan rengöring och desinfektion har skett.

Artikel 14

Medlemsstaterna ska ändra de åtgärder som de tillämpar för handel så att de följer detta beslut och omedelbart på lämpligt sätt offentliggöra de åtgärder som antas. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 15

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 oktober 2011.

Artikel 16

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 augusti 2011.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  EGT L 316, 1.12.2001, s. 5.

3

(4)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  EGT L 39, 9.2.2002, s. 71.

5

(6)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

6

(7)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 62.

7

(8)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

8

(9)  EUT L 228, 31.8.2010, s. 15.

9

(10)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

10

(11)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

11

(12)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 44.

12

(13)  EUT L 116, 4.5.2007, s. 9.

13

(14)  EGT L 62, 15.3.1993, s. 49.

14

(15)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 1.

15

(16)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 1.

16

(17)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

17

(18)  EGT L 121, 1.5.2001, s. 34.

18

(19)  EUT L 54, 26.2.2011, s. 1.

19

(20)  EGT L 169, 12.7.1993, s. 1.

20

---

BILAGA I

Del A:

Distrikten Jonava, Kaišiadorys, Kaunas och Kėdainiai i Kaunas län samt distrikten Ukmergė och Širvintos i Vilnius län.

Del B:

Hela Litauens territorium utom den del som ingår i del A.

---

BILAGA II

Image

---

Rättelser

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/62

---

Rättelse till kommissionens beslut 2009/894/EG av den 30 november 2009 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke för möbler av trä

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 320 av den 5 december 2009
  )

På sidan 28 ska det i kriterium 3

i stället för:

”e)   Formaldehydutsläpp från obehandlade råvirkesbaserade material

Träbaserade material får endast användas i en möbel om de uppfyller följande krav:

| i) | Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312.
  Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade materialet överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 312–1. |
| --- | --- |

i)

Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade materialet överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 312–1.

| ii) | Träfiberplattor: Förekomsten av formaldehyd i de träfiberplattor som används får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller för träfiberplattor av klass A enligt definitionen i EN 622–1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten.
  Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade materialet överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 622–1.” |
| --- | --- |

ii)

Träfiberplattor: Förekomsten av formaldehyd i de träfiberplattor som används får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller för träfiberplattor av klass A enligt definitionen i EN 622–1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska styrka att det träbaserade materialet överensstämmer med detta krav enligt den europeiska standarden EN 622–1.”

vara:

”e)   Formaldehydutsläpp från obehandlade råvirkesbaserade material

Träbaserade material får endast användas i en möbel om de uppfyller följande krav:

| i) | Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312. |
| --- | --- |

i)

Spånplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 312.

| ii) | Träfiberplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 622–1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten.

  Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska tillhandahålla dokumentation som styrker att trämaterialet avger mindre än 4 mg/100g enligt standarden EN 120 (perforeringsmetoden) eller mindre än 0,062 mg/m3 enligt standarden EN 717–1 (kammarmetoden). Därtill bör sökanden intyga att ett system för tillverkningskontroll har upprättats i enlighet med standarden EN 312 eller EN 622–1.” |
| --- | --- |

ii)

Träfiberplattor: Utsläpp av formaldehyd från spånplattor i obearbetat tillstånd, dvs. före maskinbearbetning eller beläggning, får inte överstiga 50 % av det gränsvärde som gäller spånplattor av klass E1 enligt standarden EN 622–1. Träfiberplattor som klassificerats som klass A kommer att godkännas om de inte utgör mer än 50 % av den totala mängden trä och trämaterial som används i produkten.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska tillhandahålla dokumentation som styrker att trämaterialet avger mindre än 4 mg/100g enligt standarden EN 120 (perforeringsmetoden) eller mindre än 0,062 mg/m3 enligt standarden EN 717–1 (kammarmetoden). Därtill bör sökanden intyga att ett system för tillverkningskontroll har upprättats i enlighet med standarden EN 312 eller EN 622–1.”

På sidan 29 ska det i kriterium 4

i stället för:

”c)   Formaldehyd

Formaldehydutsläppen från ytbehandlingsämnen och -beredningar som avger formaldehyd ska vara mindre än 0,05 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska intyga att ovanstående krav uppfylls och tillhandahålla information om ytbehandlingsmedlets sammansättning (t.ex. säkerhetsdatablad).”

vara:

”c)   Formaldehyd

Formaldehydutsläppen från ytbehandlingsämnen och -beredningar som avger formaldehyd ska vara mindre än 0,062 mg/m3.

Bedömning och kontroll: Sökanden och/eller dennes leverantör ska tillhandahålla dokumentation över att det ovannämnda kravet är uppfyllt tillsammans med antingen information över sammansättningen av ytbehandlingen (t.ex. varuinformationsblad) eller testresultat som påvisat att det maximala värdet av formaldehydutsläppen inte överstiger det fastställda gränsvärdet (som baserar på standarden EN 717–1).”

---

| 17.8.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 209/63

---

Rättelse till rådets beslut 2010/320/EU av den 8 juni 2010 riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 145 av den 11 juni 2010
  )

På försättsbladet och på sidan 6 ska det i titeln

i stället för:

”Rådets beslut av den 8 juni 2010 riktat till Grekland ...”

vara:

”Rådets beslut av den 10 maj 2010 riktat till Grekland ...”

På sidan 11 ska det i slutformuleringen med antagandeort och -datum

i stället för:

”Utfärdat i Luxemburg den 8 juni 2010.

På rådets vägnar

E. SALGADO

Ordförande”

vara:

”Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2010.

På rådets vägnar

E. SALGADO

Ordförande”

---