# Úradný vestník L 228/2011

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2011.228.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 228 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 543. septembra 2011 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2011.228.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 228

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 543. septembra 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Rady (EÚ) č. 878/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 442/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 879/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EÚ) č. 57/2011, pokiaľ ide o obmedzovanie výlovu tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV | 6 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 880/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa opravuje nariadenie (EÚ) č. 208/2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 a k nariadeniam Komisie (ES) č. 180/2008 a (ES) č. 737/2008, pokiaľ ide o zoznamy a názvy referenčných laboratórií EÚ (
  1
  ) | 8 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 881/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1137/2007, pokiaľ ide o zloženie doplnkovej látky prípravku Bacillus subtilis DSM 17299 (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S) a jeho použitie v krmive obsahujúcom kyselinu mravčiu (
  1
  ) | 9 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 882/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 11 |
| | * | Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 883/2011 z 25. augusta 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 25/2009 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32) (ECB/2011/12) | 13 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady 2011/522/SZBP z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/273/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii | 16 |
| | | 2011/523/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 2. septembra 2011, ktorým sa čiastočne pozastavuje vykonávanie Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou | 19 |
| | | 2011/524/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 23. marca 2011 o štátnej pomoci C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ktorú poskytlo Nemecko spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
  [oznámené pod číslom K(2011) 1764]

   (
  1
  ) | 22 |
| | | USMERNENIA |
| | | 2011/525/EÚ |
| | * | Usmernenie Európskej centrálnej banky z 25. augusta 2011, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (ECB/2011/13) | 37 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Rady (EÚ) č. 878/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 442/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 879/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EÚ) č. 57/2011, pokiaľ ide o obmedzovanie výlovu tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV

6

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 880/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa opravuje nariadenie (EÚ) č. 208/2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 a k nariadeniam Komisie (ES) č. 180/2008 a (ES) č. 737/2008, pokiaľ ide o zoznamy a názvy referenčných laboratórií EÚ (
  1
  )

1

8

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 881/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1137/2007, pokiaľ ide o zloženie doplnkovej látky prípravku Bacillus subtilis DSM 17299 (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S) a jeho použitie v krmive obsahujúcom kyselinu mravčiu (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

9

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 882/2011 z 2. septembra 2011, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

11

*

Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 883/2011 z 25. augusta 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 25/2009 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32) (ECB/2011/12)

13

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady 2011/522/SZBP z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/273/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii

16

2011/523/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 2. septembra 2011, ktorým sa čiastočne pozastavuje vykonávanie Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou

19

2011/524/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 23. marca 2011 o štátnej pomoci C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ktorú poskytlo Nemecko spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
  [oznámené pod číslom K(2011) 1764]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2011) 1764]

1

22

USMERNENIA

2011/525/EÚ

*

Usmernenie Európskej centrálnej banky z 25. augusta 2011, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (ECB/2011/13)

(ECB/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/1

---

NARIADENIE RADY (EÚ) č. 878/2011

z 2. septembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 442/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 215,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2011/273/SZBP z 9. mája 2011 o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii (1), prijaté v súlade s kapitolou 2 hlavy V Zmluvy o Európskej únii,

so zreteľom na spoločný návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Dňa 9. mája 2011 prijala Rada nariadenie (EÚ) č. 442/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (2). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 9. mája 2011 prijala Rada nariadenie (EÚ) č. 442/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (2).

| (2) | V rozhodnutí Rady 2011/522/SZBP z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/273/SZBP (3) sa stanovujú ďalšie opatrenia, ktoré sa majú prijať, vrátane zákazu nákupu, dovozu alebo prepravy ropy a ropných produktov zo Sýrie a zmrazenia finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov ďalších osôb a subjektov, ktoré majú prospech z režimu alebo ho podporujú. Ďalšie osoby, subjekty a orgány, na ktoré sa bude vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, sú uvedené v zozname v prílohe k uvedenému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(2)

V rozhodnutí Rady 2011/522/SZBP z 2. septembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/273/SZBP (3) sa stanovujú ďalšie opatrenia, ktoré sa majú prijať, vrátane zákazu nákupu, dovozu alebo prepravy ropy a ropných produktov zo Sýrie a zmrazenia finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov ďalších osôb a subjektov, ktoré majú prospech z režimu alebo ho podporujú. Ďalšie osoby, subjekty a orgány, na ktoré sa bude vzťahovať zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, sú uvedené v zozname v prílohe k uvedenému rozhodnutiu.

| (3) | Niektoré z týchto opatrení patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a preto je na ich vykonávanie potrebné regulačné opatrenie na úrovni Únie, najmä v záujme zabezpečenia ich jednotného uplatňovania hospodárskymi subjektmi vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

(3)

Niektoré z týchto opatrení patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a preto je na ich vykonávanie potrebné regulačné opatrenie na úrovni Únie, najmä v záujme zabezpečenia ich jednotného uplatňovania hospodárskymi subjektmi vo všetkých členských štátoch.

| (4) | Vykonávanie dohody o spolupráci so Sýriou (4) bolo čiastočne pozastavené rozhodnutím Rady 2011/523/EÚ z 2. septembra 2011 (5). |
| --- | --- |

(4)

Vykonávanie dohody o spolupráci so Sýriou (4) bolo čiastočne pozastavené rozhodnutím Rady 2011/523/EÚ z 2. septembra 2011 (5).

| (5) | S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení stanovených v tomto nariadení musí toto nariadenie nadobudnúť účinnosť okamžite. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení stanovených v tomto nariadení musí toto nariadenie nadobudnúť účinnosť okamžite.

| (6) | Je potrebné spresniť, že predkladanie a postupovanie potrebných dokumentov banke na účely konečného transferu osobe, subjektu alebo orgánu, ktorý nie je zaradený do zoznamu, s cieľom uvoľniť platby povolené na základe článku 9 tohto nariadenia nepredstavuje sprístupnenie finančných prostriedkov v zmysle článku 4 ods. 2 tohto nariadenia, |
| --- | --- |

(6)

Je potrebné spresniť, že predkladanie a postupovanie potrebných dokumentov banke na účely konečného transferu osobe, subjektu alebo orgánu, ktorý nie je zaradený do zoznamu, s cieľom uvoľniť platby povolené na základe článku 9 tohto nariadenia nepredstavuje sprístupnenie finančných prostriedkov v zmysle článku 4 ods. 2 tohto nariadenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) č. 442/2011 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Do článku 1 sa vkladajú tieto body:






  „g) | ‚poistenie‘ je záruka alebo záväzok, na základe ktorých je jedna alebo viac fyzických alebo právnických osôb povinných za úhradu poskytnúť inej osobe alebo osobám v prípade vzniku poistnej udalosti náhradu škody alebo iné poistné plnenie, ako sa ustanovuje v záruke alebo záväzku; |
| --- | --- | --- |

1.

Do článku 1 sa vkladajú tieto body:

„g)

‚poistenie‘ je záruka alebo záväzok, na základe ktorých je jedna alebo viac fyzických alebo právnických osôb povinných za úhradu poskytnúť inej osobe alebo osobám v prípade vzniku poistnej udalosti náhradu škody alebo iné poistné plnenie, ako sa ustanovuje v záruke alebo záväzku;

| h) | ‚zaistenie‘ je činnosť spočívajúca v prijatí rizík postúpených poisťovňou alebo inou zaisťovňou, alebo v prípade združenia upisovateľov, známeho ako Lloyd’s, činnosť spočívajúca v prijatí rizík postúpených akýmkoľvek členom Lloyd’s inej poisťovni alebo zaisťovni ako združeniu upisovateľov, známemu ako Lloyd’s; |
| --- | --- |

h)

‚zaistenie‘ je činnosť spočívajúca v prijatí rizík postúpených poisťovňou alebo inou zaisťovňou, alebo v prípade združenia upisovateľov, známeho ako Lloyd’s, činnosť spočívajúca v prijatí rizík postúpených akýmkoľvek členom Lloyd’s inej poisťovni alebo zaisťovni ako združeniu upisovateľov, známemu ako Lloyd’s;

| i) | ‚ropné produkty‘ sú produkty uvedené v prílohe IV.“ |
| --- | --- |

i)

‚ropné produkty‘ sú produkty uvedené v prílohe IV.“

| 2. | Vkladajú sa tieto články:
  „Článok 3a
  Zakazuje sa:






  a) | dovážať ropu alebo ropné produkty do Únie, ak:






  i) | pochádzajú zo Sýrie alebo |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 3a

Zakazuje sa:

a)

dovážať ropu alebo ropné produkty do Únie, ak:

i)

pochádzajú zo Sýrie alebo

| ii) | boli vyvezené zo Sýrie; |
| --- | --- |

ii)

boli vyvezené zo Sýrie;

| b) | nakupovať ropu alebo ropné produkty, ktoré sa nachádzajú v Sýrii alebo pochádzajú zo Sýrie; |
| --- | --- |

b)

nakupovať ropu alebo ropné produkty, ktoré sa nachádzajú v Sýrii alebo pochádzajú zo Sýrie;

| c) | prepravovať ropu alebo ropné produkty, ak pochádzajú zo Sýrie alebo sa vyvážajú zo Sýrie do inej krajiny; |
| --- | --- |

c)

prepravovať ropu alebo ropné produkty, ak pochádzajú zo Sýrie alebo sa vyvážajú zo Sýrie do inej krajiny;

| d) | priamo alebo nepriamo poskytovať financovanie alebo finančnú pomoc vrátane finančných derivátov, ako aj poistenie a zaistenie v súvislosti so zákazmi ustanovenými v písmenách a), b) a c), a |
| --- | --- |

d)

priamo alebo nepriamo poskytovať financovanie alebo finančnú pomoc vrátane finančných derivátov, ako aj poistenie a zaistenie v súvislosti so zákazmi ustanovenými v písmenách a), b) a c), a

| e) | vedome a úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých účelom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie zákazov uvedených v písmenách a), b), c) alebo d). |
| --- | --- |

e)

vedome a úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých účelom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie zákazov uvedených v písmenách a), b), c) alebo d).

Článok 3b

Zákazy uvedené v článku 3a sa nevzťahujú na:

| a) | plnenie záväzku do 15. novembra 2011 vrátane, ktorý vyplýva zo zmluvy uzavretej pred 2. septembrom 2011, a to za predpokladu, že fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán, ktorý zamýšľa plniť tento záväzok, oznámi aspoň 7 pracovných dní vopred danú činnosť alebo transakciu príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je usadený, uvedenému na webových stránkach v prílohe III, alebo |
| --- | --- |

a)

plnenie záväzku do 15. novembra 2011 vrátane, ktorý vyplýva zo zmluvy uzavretej pred 2. septembrom 2011, a to za predpokladu, že fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán, ktorý zamýšľa plniť tento záväzok, oznámi aspoň 7 pracovných dní vopred danú činnosť alebo transakciu príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je usadený, uvedenému na webových stránkach v prílohe III, alebo

| b) | nákup ropy alebo ropných produktov, ktoré boli vyvezené zo Sýrie pred 2. septembrom 2011, alebo pokiaľ k vývozu došlo podľa písmena a), do 15. novembra 2011 vrátane.“ |
| --- | --- |

b)

nákup ropy alebo ropných produktov, ktoré boli vyvezené zo Sýrie pred 2. septembrom 2011, alebo pokiaľ k vývozu došlo podľa písmena a), do 15. novembra 2011 vrátane.“

| 3. | V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:
  „1.   Príloha II pozostáva zo zoznamu fyzických alebo právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré Rada v súlade s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia 2011/273/SZBP identifikovala ako osoby zodpovedné za násilné represálie proti civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osoby a subjekty, ktoré majú prospech z režimu alebo ho podporujú, alebo osoby a subjekty s nimi spojené.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Príloha II pozostáva zo zoznamu fyzických alebo právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré Rada v súlade s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia 2011/273/SZBP identifikovala ako osoby zodpovedné za násilné represálie proti civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osoby a subjekty, ktoré majú prospech z režimu alebo ho podporujú, alebo osoby a subjekty s nimi spojené.“

| 4. | Článok 6 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v prvom odseku sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:






  „c) | určené výlučne na úhradu poplatkov alebo nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Článok 6 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v prvom odseku sa písmená c) a d) nahrádzajú takto:

„c)

určené výlučne na úhradu poplatkov alebo nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov;

| d) | potrebné na úhradu mimoriadnych výdavkov, a to za predpokladu, že príslušný orgán najmenej dva týždne pre udelením povolenia oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by sa osobitné povolenie malo udeliť;“ |
| --- | --- |

d)

potrebné na úhradu mimoriadnych výdavkov, a to za predpokladu, že príslušný orgán najmenej dva týždne pre udelením povolenia oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by sa osobitné povolenie malo udeliť;“

| b) | v prvom odseku sa dopĺňajú tieto písmená:






  „e) | určené na úhradu na účet alebo z účtu diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, ktorá požíva výsady v súlade s medzinárodným právom, pokiaľ sa takéto platby majú použiť na oficiálne účely diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

v prvom odseku sa dopĺňajú tieto písmená:

„e)

určené na úhradu na účet alebo z účtu diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, ktorá požíva výsady v súlade s medzinárodným právom, pokiaľ sa takéto platby majú použiť na oficiálne účely diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, alebo

| f) | potrebné na humanitárne účely, ako je poskytovanie alebo uľahčenie poskytovania humanitárnej pomoci, poskytovanie materiálov a dodávok nevyhnutných na zabezpečenie základných potrieb civilného obyvateľstva, a to vrátane dodávok potravín a poľnohospodárskych materiálov na ich výrobu, zdravotníckych produktov alebo na evakuáciu zo Sýrie.“; |
| --- | --- |

f)

potrebné na humanitárne účely, ako je poskytovanie alebo uľahčenie poskytovania humanitárnej pomoci, poskytovanie materiálov a dodávok nevyhnutných na zabezpečenie základných potrieb civilného obyvateľstva, a to vrátane dodávok potravín a poľnohospodárskych materiálov na ich výrobu, zdravotníckych produktov alebo na evakuáciu zo Sýrie.“;

| c) | druhý odsek sa nahrádza takto:
  „Dotknutý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa tohto článku do štyroch týždňov po povolení.“ |
| --- | --- |

c)

druhý odsek sa nahrádza takto:

„Dotknutý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa tohto článku do štyroch týždňov po povolení.“

| 5. | Vkladá sa tento článok:
  „Článok 10
  Sýrskej vláde ani žiadnej osobe alebo subjektu, ktorí vznesú nárok prostredníctvom nej alebo v jej prospech sa nepriznávajú žiadne nároky vrátane nároku na kompenzáciu alebo iného nároku tohto druhu, ako je nárok na započítanie pohľadávok alebo nárok na základe záruky v súvislosti s akoukoľvek zmluvou alebo transakciou, ktorej plnenie bolo priamo alebo nepriamo, čiastočne alebo úplne ovplyvnené opatreniami zavedenými týmto nariadením.“ |
| --- | --- |

5.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10

Sýrskej vláde ani žiadnej osobe alebo subjektu, ktorí vznesú nárok prostredníctvom nej alebo v jej prospech sa nepriznávajú žiadne nároky vrátane nároku na kompenzáciu alebo iného nároku tohto druhu, ako je nárok na započítanie pohľadávok alebo nárok na základe záruky v súvislosti s akoukoľvek zmluvou alebo transakciou, ktorej plnenie bolo priamo alebo nepriamo, čiastočne alebo úplne ovplyvnené opatreniami zavedenými týmto nariadením.“

Článok 2

Príloha II k nariadeniu (EÚ) č. 442/2011 sa týmto mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Príloha II k tomuto nariadeniu sa týmto vkladá ako príloha IV k nariadeniu (ES) č. 442/2011.

Článok 4

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Radu

predseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Ú. v. EÚ L 121, 10.5.2011, s. 11.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 121, 10.5.2011, s. 1.

2

(3)  Pozri stranu 16 tohto úradného vestníka.

3

(4)  Ú. v. ES L 269, 27.9.1978, s. 2.

4

(5)  Pozri stranu 19 tohto úradného vestníka.

5

---

PRÍLOHA I

A.   Osoby

| | Meno | Identifikačné údaje
  (dátum narodenia, miesto narodenia...) | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | predseda Alepskej obchodnej a priemyselnej komory. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Predseda Damašskej priemyselnej komory (Zuhair Ghraiwati Sons). Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Zakladateľ skupiny Akhras Group (komodity, obchod, spracovanie a logistika), Homs. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Prezident spoločnosti Issam Anbouba Est. for agro-industry. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |

Meno

Identifikačné údaje

(dátum narodenia, miesto narodenia...)

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Fares CHEHABI

predseda Alepskej obchodnej a priemyselnej komory. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Predseda Damašskej priemyselnej komory (Zuhair Ghraiwati Sons). Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Zakladateľ skupiny Akhras Group (komodity, obchod, spracovanie a logistika), Homs. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Prezident spoločnosti Issam Anbouba Est. for agro-industry. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

B.   Subjekty

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Dcérska spoločnosť Holdingu Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Dcérska spoločnosť Holdingu Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O.Box: 2337 Damascus |
| Sýrska arabská republika |
| Tel.: (+963) 11 2456777 a 2218602 |
| Fax: (+963) 11 2237938 a 2211186 |
| E-mail banky: Publicrelations@reb.sy |
| Webová stránka: www.reb.sy |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Mada Transport

Dcérska spoločnosť Holdingu Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Dcérska spoločnosť Holdingu Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O.Box: 2337 Damascus

Sýrska arabská republika

Tel.: (+963) 11 2456777 a 2218602

Fax: (+963) 11 2237938 a 2211186

E-mail banky: Publicrelations@reb.sy

Webová stránka: www.reb.sy

Banka vo vlastníctve štátu, ktorá finančne podporuje režim.

2.09.2011

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA IV

Zoznam ropných produktov a kódy HS

| Kód HS | Opis |
| --- | --- |
| 2709 00 | Ropné oleje a oleje získané z bitúmenových nerastov, surové: |
| 2710 | Ropné oleje a oleje získané z bitúmenových nerastov, iné ako surové; prípravky inde nešpecifikované alebo nezahrnuté, obsahujúce v hmotnosti 70 % alebo viac ropných olejov alebo olejov získaných z bitúmenových nerastov, ak sú tieto oleje základnými zložkami týchto prípravkov; odpadové oleje: |
| 2711 | Ropné plyny a ostatné plynné uhľovodíky: |
| 2712 | Vazelína; parafín, mikrokryštalický ropný vosk, parafínový gáč, ozokerit, montánny vosk, rašelinový vosk, ostatné minerálne vosky a podobné výrobky získané syntézou alebo ostatnými procesmi, tiež zafarbené: |
| 2713 | Ropný koks, ropný bitúmen a ostatné zvyšky z ropných olejov alebo z olejov získaných z bitúmenových nerastov: |
| 2714 | Prírodné bitúmeny a prírodný asfalt; bitúmenové alebo olejové bridlice a dechtové piesky; asfaltity a asfaltové horniny: |
| 2715 00 00 | Bitúmenové zmesi na základe prírodného asfaltu, prírodného bitúmenu, ropného bitúmenu, minerálneho dechtu alebo zo smoly z minerálneho dechtu (napríklad bitúmenový tmel, spätné frakcie)“. |

Kód HS

Opis

2709 00

Ropné oleje a oleje získané z bitúmenových nerastov, surové:

2710

Ropné oleje a oleje získané z bitúmenových nerastov, iné ako surové; prípravky inde nešpecifikované alebo nezahrnuté, obsahujúce v hmotnosti 70 % alebo viac ropných olejov alebo olejov získaných z bitúmenových nerastov, ak sú tieto oleje základnými zložkami týchto prípravkov; odpadové oleje:

2711

Ropné plyny a ostatné plynné uhľovodíky:

2712

Vazelína; parafín, mikrokryštalický ropný vosk, parafínový gáč, ozokerit, montánny vosk, rašelinový vosk, ostatné minerálne vosky a podobné výrobky získané syntézou alebo ostatnými procesmi, tiež zafarbené:

2713

Ropný koks, ropný bitúmen a ostatné zvyšky z ropných olejov alebo z olejov získaných z bitúmenových nerastov:

2714

Prírodné bitúmeny a prírodný asfalt; bitúmenové alebo olejové bridlice a dechtové piesky; asfaltity a asfaltové horniny:

2715 00 00

Bitúmenové zmesi na základe prírodného asfaltu, prírodného bitúmenu, ropného bitúmenu, minerálneho dechtu alebo zo smoly z minerálneho dechtu (napríklad bitúmenový tmel, spätné frakcie)“.

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/6

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 879/2011

z 2. septembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EÚ) č. 57/2011, pokiaľ ide o obmedzovanie výlovu tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 57/2011 z 18. januára 2011, ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách nepatriacich EÚ (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 4,

keďže:

| (1) | Nulové obmedzenia výlovu populácií tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV sú ustanovené v prílohe IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nulové obmedzenia výlovu populácií tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV sú ustanovené v prílohe IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011.

| (2) | Na základe vedeckých informácií získaných počas prvej polovice roku 2011 Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo uvádza, že v roku 2011 zodpovedajú úlovky do výšky 6 000 ton miere úmrtnosti rýb 0,02 a očakáva sa, že populácia mierne presiahne preventívnu úroveň. |
| --- | --- |

(2)

Na základe vedeckých informácií získaných počas prvej polovice roku 2011 Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo uvádza, že v roku 2011 zodpovedajú úlovky do výšky 6 000 ton miere úmrtnosti rýb 0,02 a očakáva sa, že populácia mierne presiahne preventívnu úroveň.

| (3) | Populácia tresky koruškovitej v Severnom mori je spoločná s Nórskom, ale v súčasnosti ju nespravujú obidve strany spoločne. Opatrenia ustanovené v tomto nariadení by mali byť v súlade s konzultáciami, ktoré sa vedú s Nórskom podľa ustanovení schválenej zápisnice o záveroch rokovaní v oblasti rybolovu medzi Európskou Úniou a Nórskom z 3. decembra 2010. |
| --- | --- |

(3)

Populácia tresky koruškovitej v Severnom mori je spoločná s Nórskom, ale v súčasnosti ju nespravujú obidve strany spoločne. Opatrenia ustanovené v tomto nariadení by mali byť v súlade s konzultáciami, ktoré sa vedú s Nórskom podľa ustanovení schválenej zápisnice o záveroch rokovaní v oblasti rybolovu medzi Európskou Úniou a Nórskom z 3. decembra 2010.

| (4) | Podiel Únie na výlovoch tresky koruškovitej v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV by teda mal byť stanovený na 75 % zo 6 000 ton. |
| --- | --- |

(4)

Podiel Únie na výlovoch tresky koruškovitej v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV by teda mal byť stanovený na 75 % zo 6 000 ton.

| (5) | Vedľajším úlovkom pri rybolove tresky koruškovitej je treska jednoškvrnná a treska merlang. Preto je vhodné započítať tieto úlovky do kvót členských štátov pre tresku koruškovitú a sprievodné vedľajšie druhy. Aby sa však zabránilo nadmerným výlovom, mali by sa množstvá týchto druhov, ktoré sa môžu do tejto kvóty započítať, obmedziť na 5 % celkového množstva. |
| --- | --- |

(5)

Vedľajším úlovkom pri rybolove tresky koruškovitej je treska jednoškvrnná a treska merlang. Preto je vhodné započítať tieto úlovky do kvót členských štátov pre tresku koruškovitú a sprievodné vedľajšie druhy. Aby sa však zabránilo nadmerným výlovom, mali by sa množstvá týchto druhov, ktoré sa môžu do tejto kvóty započítať, obmedziť na 5 % celkového množstva.

| (6) | Príloha IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(6)

Príloha IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (7) | Treska koruškovitá je krátko žijúcim druhom. Aby sa zachovala kontinuita rybolovu, mali by nové obmedzenia výlovu začať platiť čo najskôr. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení. |
| --- | --- |

(7)

Treska koruškovitá je krátko žijúcim druhom. Aby sa zachovala kontinuita rybolovu, mali by nové obmedzenia výlovu začať platiť čo najskôr. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybolov a akvakultúru, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rybolov a akvakultúru,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 27.1.2011, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

V prílohe IA k nariadeniu (EÚ) č. 57/2011 sa položka týkajúca sa populácie tresky koruškovitej a sprievodných vedľajších úlovkov v zóne ICES IIIa a vo vodách Únie zón ICES IIa a IV nahrádza takto:

| „Druh | : | treska koruškovitá a sprievodné vedľajšie úlovky

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Druh

:

treska koruškovitá a sprievodné vedľajšie úlovky

Trisopterus esmarki

| Zóna | : | IIIa; vody EÚ zón IIa a IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zóna

:

IIIa; vody EÚ zón IIa a IV

NOP/2A3A4.

Dánsko

4 496 (1)

Analytický TAC.

Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

Nemecko

1 (1)
   (2)

Holandsko

3 (1)
   (2)

EÚ

4 500 (1)

Nórsko

0

TAC

Irelevantné

---

(1)  Vykládky tresky koruškovitej musia predstavovať aspoň 95 %. Vedľajšie úlovky tresky jednoškrvnnej a tresky merlang sa započítajú do zvyšných 5% TAC.

1

(2)  Kvótu možno loviť iba vo vodách ES zón ICES IIa, IIIa a IV.“

2

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/8

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 880/2011

z 2. septembra 2011,

ktorým sa opravuje nariadenie (EÚ) č. 208/2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 a k nariadeniam Komisie (ES) č. 180/2008 a (ES) č. 737/2008, pokiaľ ide o zoznamy a názvy referenčných laboratórií EÚ

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (1), a najmä na jeho článok 32 ods. 5,

keďže:

| (1) | V nariadení (ES) č. 882/2004 sa ustanovujú všeobecné povinnosti, úlohy a požiadavky na referenčné laboratóriá EÚ pre potraviny, krmivá, zdravie zvierat a živé zvieratá. Referenčné laboratóriá EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá sú uvedené v časti II prílohy VII k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (ES) č. 882/2004 sa ustanovujú všeobecné povinnosti, úlohy a požiadavky na referenčné laboratóriá EÚ pre potraviny, krmivá, zdravie zvierat a živé zvieratá. Referenčné laboratóriá EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá sú uvedené v časti II prílohy VII k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Nariadením Komisie (EÚ) č. 87/2011 z 2. februára 2011, ktorým sa ustanovuje referenčné laboratórium EÚ pre zdravie včiel, stanovujú ďalšie povinnosti a úlohy tohto laboratória a mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (2), sa určilo referenčné laboratórium v oblasti zdravia včiel a pridalo sa do zoznamu referenčných laboratórií EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením Komisie (EÚ) č. 87/2011 z 2. februára 2011, ktorým sa ustanovuje referenčné laboratórium EÚ pre zdravie včiel, stanovujú ďalšie povinnosti a úlohy tohto laboratória a mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (2), sa určilo referenčné laboratórium v oblasti zdravia včiel a pridalo sa do zoznamu referenčných laboratórií EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá.

| (3) | Nariadením Komisie (EÚ) č. 208/2011 z 2. marca 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 a k nariadeniam Komisie (ES) č. 180/2008 a (ES) č. 737/2008, pokiaľ ide o zoznamy a názvy referenčných laboratórií EÚ (3), sa nahradila príloha VII k nariadeniu (ES) č. 882/2004. Referenčné laboratórium EÚ v oblasti zdravia včiel však omylom nebolo zaradené do zoznamu referenčných laboratórií EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá uvedeného v časti II prílohy VII k nariadeniu (ES) č. 882/2004 zmenenej a doplnenej nariadením (EÚ) č. 208/2011. |
| --- | --- |

(3)

Nariadením Komisie (EÚ) č. 208/2011 z 2. marca 2011, ktorým sa mení a dopĺňa príloha VII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 a k nariadeniam Komisie (ES) č. 180/2008 a (ES) č. 737/2008, pokiaľ ide o zoznamy a názvy referenčných laboratórií EÚ (3), sa nahradila príloha VII k nariadeniu (ES) č. 882/2004. Referenčné laboratórium EÚ v oblasti zdravia včiel však omylom nebolo zaradené do zoznamu referenčných laboratórií EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá uvedeného v časti II prílohy VII k nariadeniu (ES) č. 882/2004 zmenenej a doplnenej nariadením (EÚ) č. 208/2011.

| (4) | Zoznam referenčných laboratórií EÚ uvedený v nariadení (ES) č. 882/2004 treba aktualizovať. Opomenutie v nariadení (EÚ) č. 208/2011 by sa preto malo napraviť. |
| --- | --- |

(4)

Zoznam referenčných laboratórií EÚ uvedený v nariadení (ES) č. 882/2004 treba aktualizovať. Opomenutie v nariadení (EÚ) č. 208/2011 by sa preto malo napraviť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prílohe k nariadeniu (EÚ) č. 208/2011 sa do zoznamu referenčných laboratórií EÚ pre zdravie zvierat a živé zvieratá v časti II prílohy VII k nariadeniu (ES) č. 882/2004 pridáva tento bod 18:

„18.   Referenčné laboratórium EÚ pre zdravie včiel

| ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Francúzsko.“ |

ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory

Sophia-Antipolis

Francúzsko.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2011, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 29.

3

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/9

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 881/2011

z 2. septembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1137/2007, pokiaľ ide o zloženie doplnkovej látky prípravku Bacillus subtilis DSM 17299 (držiteľ povolenia Chr. Hansen A/S) a jeho použitie v krmive obsahujúcom kyselinu mravčiu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3,

keďže:

| (1) | Prípravok Bacillus subtilis DSM 17299, ktorý patrí do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“, bol povolený na 10 rokov ako kŕmna doplnková látka na použitie pri kurčatách na výkrm nariadením Komisie (ES) č. 1137/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Prípravok Bacillus subtilis DSM 17299, ktorý patrí do kategórie doplnkových látok „zootechnické doplnkové látky“, bol povolený na 10 rokov ako kŕmna doplnková látka na použitie pri kurčatách na výkrm nariadením Komisie (ES) č. 1137/2007 (2).

| (2) | V súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003 držiteľ povolenia navrhol zmenu podmienok povolenia prípravku Bacillus subtilis DSM 17299, aby bolo možné zmeniť zloženie doplnkovej látky zvýšením minimálnej koncentrácie a aby bolo možné ju používať v krmivách obsahujúcich kyselinu mravčiu na použitie v krmive pre kurčatá. K žiadosti priložil relevantné podporné údaje. Komisia danú žiadosť postúpila Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“). |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003 držiteľ povolenia navrhol zmenu podmienok povolenia prípravku Bacillus subtilis DSM 17299, aby bolo možné zmeniť zloženie doplnkovej látky zvýšením minimálnej koncentrácie a aby bolo možné ju používať v krmivách obsahujúcich kyselinu mravčiu na použitie v krmive pre kurčatá. K žiadosti priložil relevantné podporné údaje. Komisia danú žiadosť postúpila Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“).

| (3) | Úrad dospel vo svojom stanovisku z 15. marca 2011 k záveru, že zvýšenie minimálnej koncentrácie z 1,6 × 109 na 1,6 × 1010 CFU/g by pravdepodobne nemalo za následok vznik nových rizík a že zmena zloženia je kompatibilná s kyselinou mravčou. Úrad tiež overil správu o metóde analýzy tejto kŕmnej doplnkovej látky v krmive, ktorú predložilo referenčné laboratórium zriadené nariadením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Úrad dospel vo svojom stanovisku z 15. marca 2011 k záveru, že zvýšenie minimálnej koncentrácie z 1,6 × 109 na 1,6 × 1010 CFU/g by pravdepodobne nemalo za následok vznik nových rizík a že zmena zloženia je kompatibilná s kyselinou mravčou. Úrad tiež overil správu o metóde analýzy tejto kŕmnej doplnkovej látky v krmive, ktorú predložilo referenčné laboratórium zriadené nariadením (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Podmienky stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené. |
| --- | --- |

(4)

Podmienky stanovené v článku 5 nariadenia (ES) č. 1831/2003 sú splnené.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 1137/2007 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 1137/2007 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1137/2007 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 265, 2.10.2007, s. 5.

2

---

PRÍLOHA

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1137/2007 sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA

| Identifikačné číslo doplnkovej látky | Názov držiteľa povolenia | Doplnková látka | Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda | Druh alebo kategória zvierat | Maximálny vek | Minimálny obsah | Maximálny obsah | Ostatné ustanovenia | Koniec platnosti povolenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 % |
| Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry. |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Zloženie doplnkovej látky:

  prípravok Bacillus subtilis DSM PTA-17299 s obsahom najmenej 1,6 × 1010 CFU/g doplnkovej látky. |

Identifikačné číslo doplnkovej látky

Názov držiteľa povolenia

Doplnková látka

Zloženie, chemický vzorec, opis, analytická metóda

Druh alebo kategória zvierat

Maximálny vek

Minimálny obsah

Maximálny obsah

Ostatné ustanovenia

Koniec platnosti povolenia

CFU/kg kompletného krmiva s obsahom vlhkosti 12 %

Kategória zootechnických doplnkových látok. Funkčná skupina: stabilizátory črevnej mikroflóry.

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Zloženie doplnkovej látky:

prípravok Bacillus subtilis DSM PTA-17299 s obsahom najmenej 1,6 × 1010 CFU/g doplnkovej látky.

| | Charakteristika účinnej látky:


  Bacillus subtilis DSM 17299 spórový koncentrát. |
| --- | --- |

Charakteristika účinnej látky:

Bacillus subtilis DSM 17299 spórový koncentrát.

| | Analytická metóda
   (1):
  meranie metódou platňového nanášania na tryptón sójový agar s predhrievaním vzoriek krmiva. |
| --- | --- |

Analytická metóda
   (1):

meranie metódou platňového nanášania na tryptón sójový agar s predhrievaním vzoriek krmiva.

Kurčatá na výkrm

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť teplotu pri skladovaní, lehotu skladovateľnosti a stabilitu pri granulovaní. |
| --- | --- |

1.

V návode na použitie doplnkovej látky a premixu je potrebné uviesť teplotu pri skladovaní, lehotu skladovateľnosti a stabilitu pri granulovaní.

| 2. | Môže sa používať v krmivách obsahujúcich jedno z týchto kokcidiostatík: diklazuril, halofuginón, robenidín, dekochinát a narazín/nikarbazín, lasalocid sodný, maduramycín amónny, monenzín sodný, narazín, salinomycín sodný, semduramycín sodný. |
| --- | --- |

2.

Môže sa používať v krmivách obsahujúcich jedno z týchto kokcidiostatík: diklazuril, halofuginón, robenidín, dekochinát a narazín/nikarbazín, lasalocid sodný, maduramycín amónny, monenzín sodný, narazín, salinomycín sodný, semduramycín sodný.

| 3. | Kompatibilita tejto doplnkovej látky s kyselinou mravčou bola preukázaná. |
| --- | --- |

3.

Kompatibilita tejto doplnkovej látky s kyselinou mravčou bola preukázaná.

22. októbra 2017

---

(1)  Podrobné informácie o analytických metódach sú k dispozícii na tejto internetovej stránke referenčného laboratória: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.“

1

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/11

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 882/2011

z 2. septembra 2011,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 3. septembra 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/13

---

NARIADENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) č. 883/2011

z 25. augusta 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 25/2009 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32)

(ECB/2011/12)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na článok 5 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1), a najmä na jeho článok 5 ods.1 a článok 6 ods. 4,

so zreteľom na stanovisko Európskej komisie (2),

keďže:

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (3), umožnila právnickým osobám vydávať elektronické peniaze bez toho, aby museli získať postavenie úverových inštitúcií. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (3), umožnila právnickým osobám vydávať elektronické peniaze bez toho, aby museli získať postavenie úverových inštitúcií.

| (2) | Následkom toho, ako aj na účely pokračovania v zbere štatistických údajov v rámci sektora peňažných finančných inštitúcií (PFI) o inštitúciách elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí, je potrebné upraviť vymedzenie pojmu PFI a následne aktualizovať aj vymedzenie pojmov „inštitúcia elektronického peňažníctva“ a „elektronické peniaze“ v tomto nariadení. Inštitúcie elektronického peňažníctva v sektore PFI by sa mali klasifikovať do kategórie „iné PFI“. |
| --- | --- |

(2)

Následkom toho, ako aj na účely pokračovania v zbere štatistických údajov v rámci sektora peňažných finančných inštitúcií (PFI) o inštitúciách elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí, je potrebné upraviť vymedzenie pojmu PFI a následne aktualizovať aj vymedzenie pojmov „inštitúcia elektronického peňažníctva“ a „elektronické peniaze“ v tomto nariadení. Inštitúcie elektronického peňažníctva v sektore PFI by sa mali klasifikovať do kategórie „iné PFI“.

| (3) | Následkom zmien vymedzenia pojmu inštitúcie elektronického peňažníctva a požiadaviek, ktoré sa na ňu vzťahujú podľa smernice 2009/110/ES, sa ustanovenia nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udeľovaní výnimiek inštitúciám elektronického peňažníctva z požiadaviek na vykazovanie stali obsoletnými, a preto by sa príslušné ustanovenia nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mali vypustiť. |
| --- | --- |

(3)

Následkom zmien vymedzenia pojmu inštitúcie elektronického peňažníctva a požiadaviek, ktoré sa na ňu vzťahujú podľa smernice 2009/110/ES, sa ustanovenia nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udeľovaní výnimiek inštitúciám elektronického peňažníctva z požiadaviek na vykazovanie stali obsoletnými, a preto by sa príslušné ustanovenia nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mali vypustiť.

| (4) | Cieľom usmernení o spoločnej definícii európskych fondov peňažného trhu (FPT), ktoré 19. mája 2010 vydal Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR), ktorý bol predchodcom Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy, je zlepšiť ochranu investorov tým, že sa stanovia kritériá, ktorými sa má riadiť každý fond, ktorý chce pôsobiť na trhu ako FPT, a slúžiť ako odporúčanie pre európskych národných zákonodarcov na účely dohľadu. V tejto súvislosti je vhodné zaviesť do nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) zodpovedajúce nové identifikačné kritériá pre FPT na účely štatistiky Európskeho systému centrálnych bánk tak, aby bola skupina FPT v súlade s identifikačnými kritériami, ktoré by sa podľa očakávania mali uplatňovať podľa vyššie uvedených usmernení CESR na účely dohľadu. Cieľom tejto zmeny je zároveň zvýšiť transparentnosť trhu a uľahčiť vykazovanie zo strany správcovských spoločností za jednotlivé fondy, |
| --- | --- |

(4)

Cieľom usmernení o spoločnej definícii európskych fondov peňažného trhu (FPT), ktoré 19. mája 2010 vydal Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR), ktorý bol predchodcom Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy, je zlepšiť ochranu investorov tým, že sa stanovia kritériá, ktorými sa má riadiť každý fond, ktorý chce pôsobiť na trhu ako FPT, a slúžiť ako odporúčanie pre európskych národných zákonodarcov na účely dohľadu. V tejto súvislosti je vhodné zaviesť do nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) zodpovedajúce nové identifikačné kritériá pre FPT na účely štatistiky Európskeho systému centrálnych bánk tak, aby bola skupina FPT v súlade s identifikačnými kritériami, ktoré by sa podľa očakávania mali uplatňovať podľa vyššie uvedených usmernení CESR na účely dohľadu. Cieľom tejto zmeny je zároveň zvýšiť transparentnosť trhu a uľahčiť vykazovanie zo strany správcovských spoločností za jednotlivé fondy,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | Prvá zarážka sa nahrádza takto:






  „— | ‚peňažnou finančnou inštitúciou‘(PFI) sa rozumie rezidentský subjekt, ktorý patrí do niektorého z týchto sektorov:






  i) | centrálne banky; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení a dopĺňa takto:

a)

Prvá zarážka sa nahrádza takto:

„—

‚peňažnou finančnou inštitúciou‘(PFI) sa rozumie rezidentský subjekt, ktorý patrí do niektorého z týchto sektorov:

i)

centrálne banky;

| ii) | úverové inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 smernice 2006/48/ES; |
| --- | --- |

ii)

úverové inštitúcie vymedzené v článku 4 ods. 1 smernice 2006/48/ES;

| iii) | iné PFI, t.j. 1. iné finančné inštitúcie, ktorých podnikateľskou činnosťou je i) prijímanie vkladov a/alebo blízkych náhrad vkladov od subjektov iných ako PFI a ii) poskytovanie úverov a/alebo investovanie do cenných papierov na svoj vlastný účet aspoň z ekonomického hľadiska, alebo 2. také inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí; |
| --- | --- |

iii)

iné PFI, t.j. 1. iné finančné inštitúcie, ktorých podnikateľskou činnosťou je i) prijímanie vkladov a/alebo blízkych náhrad vkladov od subjektov iných ako PFI a ii) poskytovanie úverov a/alebo investovanie do cenných papierov na svoj vlastný účet aspoň z ekonomického hľadiska, alebo 2. také inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sú z rozhodujúcej časti zapojené do finančného sprostredkovania vo forme vydávania elektronických peňazí;

| iv) | fondy peňažného trhu (FPT) vymedzené v článku 1a. |
| --- | --- |

iv)

fondy peňažného trhu (FPT) vymedzené v článku 1a.

Pokiaľ ide o kritérium podľa bodu iii) bodu 1 podbodu i), stupeň zameniteľnosti medzi nástrojmi vydanými inými PFI a vkladmi uloženými v úverových inštitúciách je rozhodujúci pre ich klasifikáciu ako PFI za predpokladu, že spĺňajú kritérium podľa bodu iii) bodu 1 podbodu ii),“.

| b) | Ôsma zarážka sa nahrádza takto:






  „— | ‚inštitúciou elektronického peňažníctva‘ a ‚elektronickými peniazmi‘ sa rozumejú inštitúcia elektronického peňažníctva a elektronické peniaze v zmysle článku 2 ods. 1 a článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES, (5). |
| --- | --- | --- |

b)

Ôsma zarážka sa nahrádza takto:

„—

‚inštitúciou elektronického peňažníctva‘ a ‚elektronickými peniazmi‘ sa rozumejú inštitúcia elektronického peňažníctva a elektronické peniaze v zmysle článku 2 ods. 1 a článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES, (5).

| 2. | Vkladá sa tento článok 1a, ktorý znie:
  „Článok 1a
  Identifikácia FPT
  Na účely tohto právneho aktu sa za FPT považujú tie podniky kolektívneho investovania, ktoré spĺňajú všetky nasledovné kritériá:






  a) | ich investičným cieľom je udržať istinu fondu a zabezpečiť výnos porovnateľný s úrokovými sadzbami nástrojov peňažného trhu; |
| --- | --- | --- |

2.

Vkladá sa tento článok 1a, ktorý znie:

„Článok 1a

Identifikácia FPT

Na účely tohto právneho aktu sa za FPT považujú tie podniky kolektívneho investovania, ktoré spĺňajú všetky nasledovné kritériá:

a)

ich investičným cieľom je udržať istinu fondu a zabezpečiť výnos porovnateľný s úrokovými sadzbami nástrojov peňažného trhu;

| b) | investujú do nástrojov peňažného trhu, ktoré spĺňajú kritériá pre nástroje peňažného trhu stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (6), alebo do vkladov v úverových inštitúciách, alebo prípadne zabezpečia, že likvidita a ocenenie portfólia, do ktorého investujú, sa hodnotí na rovnocennom základe; |
| --- | --- |

b)

investujú do nástrojov peňažného trhu, ktoré spĺňajú kritériá pre nástroje peňažného trhu stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (6), alebo do vkladov v úverových inštitúciách, alebo prípadne zabezpečia, že likvidita a ocenenie portfólia, do ktorého investujú, sa hodnotí na rovnocennom základe;

| c) | zabezpečia, že nástroje peňažného trhu, do ktorých investujú, majú vysokú kvalitu určenú správcovskou spoločnosťou. Kvalita nástroja peňažného trhu sa posudzuje okrem iného na základe týchto faktorov:






  — | kreditnej kvality nástroja peňažného trhu, |
| --- | --- | --- |

c)

zabezpečia, že nástroje peňažného trhu, do ktorých investujú, majú vysokú kvalitu určenú správcovskou spoločnosťou. Kvalita nástroja peňažného trhu sa posudzuje okrem iného na základe týchto faktorov:

—

kreditnej kvality nástroja peňažného trhu,

| — | charakteru triedy aktív, ktorú nástroj peňažného trhu reprezentuje, |
| --- | --- |

—

charakteru triedy aktív, ktorú nástroj peňažného trhu reprezentuje,

| — | v prípade štruktúrovaných finančných nástrojov na základe prevádzkového rizika a rizika zmluvnej strany, ktoré je vlastné štruktúrovaným finančným transakciám, |
| --- | --- |

—

v prípade štruktúrovaných finančných nástrojov na základe prevádzkového rizika a rizika zmluvnej strany, ktoré je vlastné štruktúrovaným finančným transakciám,

| — | profilu likvidity; |
| --- | --- |

—

profilu likvidity;

| d) | zabezpečia, že vážená priemerná splatnosť ich portfólia je maximálne šesť mesiacov a vážená priemerná životnosť ich portfólia je maximálne dvanásť mesiacov; |
| --- | --- |

d)

zabezpečia, že vážená priemerná splatnosť ich portfólia je maximálne šesť mesiacov a vážená priemerná životnosť ich portfólia je maximálne dvanásť mesiacov;

| e) | uskutočňujú denný výpočet čistej hodnoty aktív a výpočet ceny svojich akcií/podielových listov a umožňujú denné upisovanie a vyplácanie akcií/podielových listov; |
| --- | --- |

e)

uskutočňujú denný výpočet čistej hodnoty aktív a výpočet ceny svojich akcií/podielových listov a umožňujú denné upisovanie a vyplácanie akcií/podielových listov;

| f) | obmedzujú svoje investovanie do tých cenných papierov, ktorých zostatková splatnosť do dňa právneho splatenia je maximálne dva roky, za predpokladu, že zostatkové obdobie do dňa ďalšej zmeny úrokovej sadzby je maximálne 397 dní, pričom u cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou by sa sadzba mala zmeniť na úrokovú sadzbu peňažného trhu alebo na index; |
| --- | --- |

f)

obmedzujú svoje investovanie do tých cenných papierov, ktorých zostatková splatnosť do dňa právneho splatenia je maximálne dva roky, za predpokladu, že zostatkové obdobie do dňa ďalšej zmeny úrokovej sadzby je maximálne 397 dní, pričom u cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou by sa sadzba mala zmeniť na úrokovú sadzbu peňažného trhu alebo na index;

| g) | obmedzujú investovanie do iných podnikov kolektívneho investovania na tie, ktoré sú v súlade s vymedzením pojmu FPT; |
| --- | --- |

g)

obmedzujú investovanie do iných podnikov kolektívneho investovania na tie, ktoré sú v súlade s vymedzením pojmu FPT;

| h) | nevystavujú sa priamo alebo nepriamo riziku majetkových účastí alebo komodít vrátane použitia derivátov, ktoré sa využívajú iba v súlade s investičnou stratégiou fondu na peňažnom trhu. Deriváty, s ktorými je späté devízové riziko, sa môžu používať iba na účely zabezpečenia. Investovanie do cenných papierov denominovaných v iných ako referenčných menách je povolené za predpokladu, že menové riziko je plne zabezpečené; |
| --- | --- |

h)

nevystavujú sa priamo alebo nepriamo riziku majetkových účastí alebo komodít vrátane použitia derivátov, ktoré sa využívajú iba v súlade s investičnou stratégiou fondu na peňažnom trhu. Deriváty, s ktorými je späté devízové riziko, sa môžu používať iba na účely zabezpečenia. Investovanie do cenných papierov denominovaných v iných ako referenčných menách je povolené za predpokladu, že menové riziko je plne zabezpečené;

| i) | majú buď stálu, alebo pohyblivú čistú hodnotu aktív. |
| --- | --- |

i)

majú buď stálu, alebo pohyblivú čistú hodnotu aktív.

| 3. | V článku 8 sa vypúšťa odsek 4. |
| --- | --- |

3.

V článku 8 sa vypúšťa odsek 4.

| 4. | Bez toho, aby bol dotknutý článok 2 tohto nariadenia, sa oddiel 2 v časti 1 prílohy I sa nahrádza takto:

  „Oddiel 2:
     
  Špecifikácie identifikačných kritérií FPT


  Na účely článku 1a tohto nariadenia:






  a) | nástroje peňažného trhu sa považujú za nástroje s vysokou kreditnou kvalitou, ak im každá uznávaná ratingová agentúra, ktorá hodnotila tieto nástroje, udelila jeden z dvoch najvyšších možných krátkodobých úverových ratingov, alebo v prípade, ak sa nástroje nehodnotia, majú kvalitu rovnocennú kvalite stanovenej v rámci interného ratingového procesu správcovskej spoločnosti. Ak uznávaná ratingová agentúra rozdeľuje svoj najvyšší krátkodobý rating do dvoch kategórií, tieto dva ratingy sa považujú za jednu kategóriu a tým za najvyšší možný rating; |
| --- | --- | --- |

4.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 2 tohto nariadenia, sa oddiel 2 v časti 1 prílohy I sa nahrádza takto:

„Oddiel 2:
     
  Špecifikácie identifikačných kritérií FPT

Na účely článku 1a tohto nariadenia:

a)

nástroje peňažného trhu sa považujú za nástroje s vysokou kreditnou kvalitou, ak im každá uznávaná ratingová agentúra, ktorá hodnotila tieto nástroje, udelila jeden z dvoch najvyšších možných krátkodobých úverových ratingov, alebo v prípade, ak sa nástroje nehodnotia, majú kvalitu rovnocennú kvalite stanovenej v rámci interného ratingového procesu správcovskej spoločnosti. Ak uznávaná ratingová agentúra rozdeľuje svoj najvyšší krátkodobý rating do dvoch kategórií, tieto dva ratingy sa považujú za jednu kategóriu a tým za najvyšší možný rating;

| b) | fond peňažného trhu môže, ako výnimku z požiadaviek v písmene a), držať nástroje verejnej emisie, ktorá dosahuje minimálne kvalitu investičného stupňa pričom ‚verejná emisia‘ znamená nástroje peňažného trhu vydané alebo garantované ústredným, regionálnym alebo miestnym orgánom alebo centrálnou bankou členského štátu, ECB, Európskou úniou alebo Európskou investičnou bankou; |
| --- | --- |

b)

fond peňažného trhu môže, ako výnimku z požiadaviek v písmene a), držať nástroje verejnej emisie, ktorá dosahuje minimálne kvalitu investičného stupňa pričom ‚verejná emisia‘ znamená nástroje peňažného trhu vydané alebo garantované ústredným, regionálnym alebo miestnym orgánom alebo centrálnou bankou členského štátu, ECB, Európskou úniou alebo Európskou investičnou bankou;

| c) | pri výpočte váženej priemernej životnosti cenných papierov vrátane štrukturovaných finančných nástrojov sa výpočet životnosti zakladá na zostatkovej splatnosti do právneho splatenia nástrojov. Ak však finančný nástroj zahŕňa predajnú opciu, dátum uplatnenia opcie sa môže použiť namiesto právnej zostatkovej doby splatnosti iba vtedy, ak sú vždy splnené tieto podmienky:






  — | predajnú opciu môže správcovská spoločnosť slobodne uplatniť k dátumu uplatnenia opcie, |
| --- | --- | --- |

c)

pri výpočte váženej priemernej životnosti cenných papierov vrátane štrukturovaných finančných nástrojov sa výpočet životnosti zakladá na zostatkovej splatnosti do právneho splatenia nástrojov. Ak však finančný nástroj zahŕňa predajnú opciu, dátum uplatnenia opcie sa môže použiť namiesto právnej zostatkovej doby splatnosti iba vtedy, ak sú vždy splnené tieto podmienky:

—

predajnú opciu môže správcovská spoločnosť slobodne uplatniť k dátumu uplatnenia opcie,

| — | realizačná cena predajnej opcie sa pohybuje tesne pri predpokladanej hodnote nástroja k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie, |
| --- | --- |

—

realizačná cena predajnej opcie sa pohybuje tesne pri predpokladanej hodnote nástroja k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie,

| — | z investičnej stratégie FPT vyplýva, že opcia sa s vysokou pravdepodobnosťou uplatní k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie; |
| --- | --- |

—

z investičnej stratégie FPT vyplýva, že opcia sa s vysokou pravdepodobnosťou uplatní k nasledujúcemu dátumu uplatnenia opcie;

| d) | pri výpočte váženej priemernej životnosti a váženej priemernej splatnosti sa zohľadňuje vplyv finančných derivátov, vkladov a metód efektívneho riadenia portfólia; |
| --- | --- |

d)

pri výpočte váženej priemernej životnosti a váženej priemernej splatnosti sa zohľadňuje vplyv finančných derivátov, vkladov a metód efektívneho riadenia portfólia;

| e) | ‚váženou priemernou splatnosťou‘ sa rozumie vážený priemer doby splatnosti všetkých podkladových cenných papierov vo fonde, ktorý odráža jednotlivé podiely v každom nástroji, za predpokladu, že doba splatnosti nástroja s pohyblivou úrokovou sadzbou je čas zostávajúci do ďalšej zmeny úrokovej sadzby na úrokovú sadzbu peňažného trhu a nie zostávajúci čas, počas ktorého musí byť splatená menovitá hodnota cenného papiera. V praxi sa vážená priemerná splatnosť používa na meranie citlivosti FPT na meniace sa úrokové sadzby na peňažnom trhu; |
| --- | --- |

e)

‚váženou priemernou splatnosťou‘ sa rozumie vážený priemer doby splatnosti všetkých podkladových cenných papierov vo fonde, ktorý odráža jednotlivé podiely v každom nástroji, za predpokladu, že doba splatnosti nástroja s pohyblivou úrokovou sadzbou je čas zostávajúci do ďalšej zmeny úrokovej sadzby na úrokovú sadzbu peňažného trhu a nie zostávajúci čas, počas ktorého musí byť splatená menovitá hodnota cenného papiera. V praxi sa vážená priemerná splatnosť používa na meranie citlivosti FPT na meniace sa úrokové sadzby na peňažnom trhu;

| f) | ‚váženou priemernou životnosťou‘ sa rozumie vážený priemer zostávajúcej doby splatnosti každého cenného papiera držaného vo fonde, to znamená doba, pred uplynutím ktorej je istina splatená v plnej výške bez ohľadu na úrok a diskont. Na rozdiel od výpočtu váženej priemernej splatnosti neumožňuje výpočet váženej priemernej životnosti cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou a štruktúrovaných finančných nástrojov používať obdobie zostávajúce do ďalšej zmeny úrokovej sadzby a namiesto toho používa len stanovenú konečnú splatnosť cenného papiera. Vážená priemerná životnosť sa používa na meranie úverového rizika, pretože čím dlhšie je obdobie do splatenia istiny, tým väčšie je úverové riziko. Vážená priemerná životnosť sa tiež používa na obmedzenie rizika likvidity; |
| --- | --- |

f)

‚váženou priemernou životnosťou‘ sa rozumie vážený priemer zostávajúcej doby splatnosti každého cenného papiera držaného vo fonde, to znamená doba, pred uplynutím ktorej je istina splatená v plnej výške bez ohľadu na úrok a diskont. Na rozdiel od výpočtu váženej priemernej splatnosti neumožňuje výpočet váženej priemernej životnosti cenných papierov s pohyblivou úrokovou sadzbou a štruktúrovaných finančných nástrojov používať obdobie zostávajúce do ďalšej zmeny úrokovej sadzby a namiesto toho používa len stanovenú konečnú splatnosť cenného papiera. Vážená priemerná životnosť sa používa na meranie úverového rizika, pretože čím dlhšie je obdobie do splatenia istiny, tým väčšie je úverové riziko. Vážená priemerná životnosť sa tiež používa na obmedzenie rizika likvidity;

| g) | ‚nástrojmi peňažného trhu‘ sa rozumejú nástroje, ktoré sa zvyčajne obchodujú na peňažnom trhu a majú hodnotu, ktorú je možné kedykoľvek presne stanoviť; |
| --- | --- |

g)

‚nástrojmi peňažného trhu‘ sa rozumejú nástroje, ktoré sa zvyčajne obchodujú na peňažnom trhu a majú hodnotu, ktorú je možné kedykoľvek presne stanoviť;

| h) | ‚správcovskou spoločnosťou‘ sa rozumie spoločnosť, ktorej bežnou činnosťou je správa portfólia FPT.“ |
| --- | --- |

h)

‚správcovskou spoločnosťou‘ sa rozumie spoločnosť, ktorej bežnou činnosťou je správa portfólia FPT.“

Článok 2

Prechodné ustanovenia

Národné centrálne banky môžu naďalej zbierať štatistické informácie podľa nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od FPT, ktoré sú rezidentmi v ich členských štátoch, identifikovaných v súlade s pôvodným znením oddielu 2 časti 1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) najneskôr do 31. januáru 2012. Svoje rozhodnutie uplatňovať toto prechodné ustanovenie oznámia všetkým dotknutým FPT. Národné centrálne banky začnú zbierať štatistické informácie od FPT identifikovaných v súlade s článkom 1a nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) najneskôr od 1. februára 2012.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Vo Frankfurte nad Mohanom 25. augusta 2011

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  K (2011) 5090 v konečnom znení.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7.“

5

(6)  Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32.“

6

---

ROZHODNUTIA

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/16

---

ROZHODNUTIE RADY 2011/522/SZBP

z 2. septembra 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2011/273/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

keďže:

| (1) | Rada 9. mája 2011 prijala rozhodnutie 2011/273/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada 9. mája 2011 prijala rozhodnutie 2011/273/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii (1).

| (2) | Únia 18. augusta 2011 dôrazne odsúdila brutalitu, ktorú Bashar Al-Assad a jeho režim používa voči svojmu vlastnému národu a výsledkom ktorej je zabitie alebo zranenie mnohých sýrskych občanov. Únia opakovane zdôrazňuje, že tieto brutálne represie sa musia zastaviť, zadržaní demonštranti musia byť prepustení, medzinárodným humanitárnym organizáciám a organizáciám pôsobiacim v oblasti ľudských práv a médiám sa musí umožniť voľný prístup a musí sa začať skutočný a inkluzívny národný dialóg. Sýrske vedenie však na výzvy zo strany Únie, ako aj širokého medzinárodného spoločenstva nereagovalo. |
| --- | --- |

(2)

Únia 18. augusta 2011 dôrazne odsúdila brutalitu, ktorú Bashar Al-Assad a jeho režim používa voči svojmu vlastnému národu a výsledkom ktorej je zabitie alebo zranenie mnohých sýrskych občanov. Únia opakovane zdôrazňuje, že tieto brutálne represie sa musia zastaviť, zadržaní demonštranti musia byť prepustení, medzinárodným humanitárnym organizáciám a organizáciám pôsobiacim v oblasti ľudských práv a médiám sa musí umožniť voľný prístup a musí sa začať skutočný a inkluzívny národný dialóg. Sýrske vedenie však na výzvy zo strany Únie, ako aj širokého medzinárodného spoločenstva nereagovalo.

| (3) | V tejto súvislosti sa Únia rozhodla prijať voči sýrskemu režimu dodatočné reštriktívne opatrenia. |
| --- | --- |

(3)

V tejto súvislosti sa Únia rozhodla prijať voči sýrskemu režimu dodatočné reštriktívne opatrenia.

| (4) | Obmedzenia vstupu a zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov by sa malo uplatňovať na ďalšie osoby a subjekty, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, najmä osoby a subjekty, ktoré tento režim financujú alebo mu poskytujú logistickú podporu, konkrétne bezpečnostný aparát, alebo ktoré maria úsilie o pokojný prechod k demokracii v Sýrii. |
| --- | --- |

(4)

Obmedzenia vstupu a zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov by sa malo uplatňovať na ďalšie osoby a subjekty, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, najmä osoby a subjekty, ktoré tento režim financujú alebo mu poskytujú logistickú podporu, konkrétne bezpečnostný aparát, alebo ktoré maria úsilie o pokojný prechod k demokracii v Sýrii.

| (5) | Okrem toho by sa mal zakázať nákup, dovoz alebo preprava ropy a ropných produktov zo Sýrie. |
| --- | --- |

(5)

Okrem toho by sa mal zakázať nákup, dovoz alebo preprava ropy a ropných produktov zo Sýrie.

| (6) | V tomto ohľade treba poznamenať, že Rada rozhodla o čiastočnom prerušení vykonávania Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou (2) vo svojom rozhodnutí 2011/523/EÚ z 2. septembra 2011 (3), |
| --- | --- |

(6)

V tomto ohľade treba poznamenať, že Rada rozhodla o čiastočnom prerušení vykonávania Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou (2) vo svojom rozhodnutí 2011/523/EÚ z 2. septembra 2011 (3),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2011/273/SZBP sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Dopĺňajú sa tieto články:
  „Článok 2a
  1.   Zakazuje sa nákup, dovoz alebo preprava ropy a ropných produktov zo Sýrie.
  2.   Zakazuje sa poskytovať priamo alebo nepriamo finančné prostriedky alebo finančnú pomoc, vrátane finančných derivátov, ako aj poistenie a zaistenie súvisiace so zákazmi uvedenými v odseku 1.
  3.   Zakazuje sa vedome alebo úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je obchádzanie zákazov uvedených v odsekoch 1 a 2.
  Článok 2b
  Zákazmi stanovenými v článku 2a nie je do 15. novembra 2011 dotknutý výkon záväzkov ustanovených v zmluvách uzavretých pred 2. septembrom 2011.“
  „Článok 4
  Označeným osobám alebo subjektom uvedeným v prílohe ani žiadnej inej osobe či subjektu v Sýrii vrátane vlády Sýrie, ani inej osobe či subjektu, ktoré si uplatňujú nárok prostredníctvom akejkoľvek takejto osoby alebo subjektu alebo v ich prospech, sa nesmie uznať žiaden nárok vrátane náhrady škody alebo akéhokoľvek iného nároku takéhoto druhu, ako je napríklad nárok na započítanie pohľadávky alebo pohľadávka so zárukou, v súvislosti so žiadnou zmluvou alebo transakciou, ktorej realizácia bola úplne alebo čiastočne, priamo alebo nepriamo ovplyvnená z dôvodu opatrení obsiahnutých v tomto rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

1.

Dopĺňajú sa tieto články:

„Článok 2a

1.   Zakazuje sa nákup, dovoz alebo preprava ropy a ropných produktov zo Sýrie.

2.   Zakazuje sa poskytovať priamo alebo nepriamo finančné prostriedky alebo finančnú pomoc, vrátane finančných derivátov, ako aj poistenie a zaistenie súvisiace so zákazmi uvedenými v odseku 1.

3.   Zakazuje sa vedome alebo úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je obchádzanie zákazov uvedených v odsekoch 1 a 2.

Článok 2b

Zákazmi stanovenými v článku 2a nie je do 15. novembra 2011 dotknutý výkon záväzkov ustanovených v zmluvách uzavretých pred 2. septembrom 2011.“

„Článok 4

Označeným osobám alebo subjektom uvedeným v prílohe ani žiadnej inej osobe či subjektu v Sýrii vrátane vlády Sýrie, ani inej osobe či subjektu, ktoré si uplatňujú nárok prostredníctvom akejkoľvek takejto osoby alebo subjektu alebo v ich prospech, sa nesmie uznať žiaden nárok vrátane náhrady škody alebo akéhokoľvek iného nároku takéhoto druhu, ako je napríklad nárok na započítanie pohľadávky alebo pohľadávka so zárukou, v súvislosti so žiadnou zmluvou alebo transakciou, ktorej realizácia bola úplne alebo čiastočne, priamo alebo nepriamo ovplyvnená z dôvodu opatrení obsiahnutých v tomto rozhodnutí.“

| 2. | V článku 3 sa odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabránenie vstupu na svoje územie, ako aj prechodu cezeň osobám, ktoré sú zodpovedné za násilný zásah voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osobám, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, a s nimi spriazneným osobám, ako sa uvádzajú v prílohe.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 3 sa odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabránenie vstupu na svoje územie, ako aj prechodu cezeň osobám, ktoré sú zodpovedné za násilný zásah voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osobám, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, a s nimi spriazneným osobám, ako sa uvádzajú v prílohe.“

| 3. | V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto:
  „1.   Zmrazujú sa všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria osobám zodpovedným za násilný zásah voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osobám a subjektom, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, a osobám a subjektom, ktoré sú s nimi spriaznené, uvedeným v prílohe, ako aj všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré sú vo vlastníctve takýchto osôb a subjektov, v ich držbe alebo pod ich kontrolou.“ |
| --- | --- |

3.

V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Zmrazujú sa všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria osobám zodpovedným za násilný zásah voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osobám a subjektom, ktoré profitujú z režimu alebo ho podporujú, a osobám a subjektom, ktoré sú s nimi spriaznené, uvedeným v prílohe, ako aj všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré sú vo vlastníctve takýchto osôb a subjektov, v ich držbe alebo pod ich kontrolou.“

| 4. | V článku 4 ods. 3 sa dopĺňajú tieto písmená:






  „e) | nevyhnutné na humanitárne účely, ako napríklad poskytovanie pomoci alebo uľahčovanie poskytovania pomoci vrátane zdravotníckeho materiálu, potravín, humanitárnych pracovníkov a súvisiacej pomoci alebo evakuácie cudzích štátnych príslušníkov zo Sýrie; |
| --- | --- | --- |

4.

V článku 4 ods. 3 sa dopĺňajú tieto písmená:

„e)

nevyhnutné na humanitárne účely, ako napríklad poskytovanie pomoci alebo uľahčovanie poskytovania pomoci vrátane zdravotníckeho materiálu, potravín, humanitárnych pracovníkov a súvisiacej pomoci alebo evakuácie cudzích štátnych príslušníkov zo Sýrie;

| f) | určené na úhradu na účet alebo z účtu diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, ktorá požíva výsady v súlade s medzinárodným právom, pokiaľ sa takéto platby majú použiť na oficiálne účely diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie.“ |
| --- | --- |

f)

určené na úhradu na účet alebo z účtu diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie, ktorá požíva výsady v súlade s medzinárodným právom, pokiaľ sa takéto platby majú použiť na oficiálne účely diplomatickej alebo konzulárnej misie alebo medzinárodnej organizácie.“

Článok 2

Osoby a subjekty uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa doplnia do zoznamu uvedeného v prílohe k rozhodnutiu 2011/273/SZBP.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Radu

predseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Ú. v. EÚ L 121, 10.5.2011, s. 11.

1

(2)  Ú. v. ES L 269, 27.9.1978, s. 2.

2

(3)  Pozri stranu 19 tohto úradného vestníka.

3

---

PRÍLOHA

Osoby a subjekty uvedené v článku 2

A.   Osoby

| | Meno | Identifikačné údaje
  (dátum narodenia, miesto narodenia ...) | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | predseda Alepskej obchodnej a priemyselnej komory. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Predseda Damašskej priemyselnej komory (Zuhair Ghraiwati Sons). Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Zakladateľ skupiny Akhras Group (komodity, obchod, spracovanie a logistika), Homs. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Prezident spoločnosti Issam Anbouba Est. for agro-industry. Ekonomicky podporuje sýrsky režim. | 2.09.2011 |

Meno

Identifikačné údaje

(dátum narodenia, miesto narodenia ...)

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Fares CHEHABI

predseda Alepskej obchodnej a priemyselnej komory. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Predseda Damašskej priemyselnej komory (Zuhair Ghraiwati Sons). Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Zakladateľ skupiny Akhras Group (komodity, obchod, spracovanie a logistika), Homs. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Prezident spoločnosti Issam Anbouba Est. for agro-industry. Ekonomicky podporuje sýrsky režim.

2.09.2011

B.   Subjekty

| | Meno | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Dcérska spoločnosť Holdingu Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Dcérska spoločnosť Holdingu Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O. Box: 2337 Damascus |
| Sýrska arabská republika |
| Tel.: (+963) 11 2456777 a 2218602 |
| Fax: (+963) 11 2237938 a 2211186 |
| E-mail banky: Publicrelations@reb.sy |
| Webová stránka: www.reb.sy |

Meno

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

1.

Mada Transport

Dcérska spoločnosť Holdingu Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Dcérska spoločnosť Holdingu Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Hospodársky subjekt, ktorý financuje režim.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O. Box: 2337 Damascus

Sýrska arabská republika

Tel.: (+963) 11 2456777 a 2218602

Fax: (+963) 11 2237938 a 2211186

E-mail banky: Publicrelations@reb.sy

Webová stránka: www.reb.sy

Banka vo vlastníctve štátu, ktorá finančne podporuje režim.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/19

---

ROZHODNUTIE RADY

z 2. septembra 2011,

ktorým sa čiastočne pozastavuje vykonávanie Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou

(2011/523/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Dňa 18. januára 1977 Európske hospodárske spoločenstvo a Sýrska arabská republika uzavreli dohodu o spolupráci (1) („dohoda o spolupráci“) na podporu celkovej spolupráce s cieľom posilniť vzájomné vzťahy medzi zmluvnými stranami. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 18. januára 1977 Európske hospodárske spoločenstvo a Sýrska arabská republika uzavreli dohodu o spolupráci (1) („dohoda o spolupráci“) na podporu celkovej spolupráce s cieľom posilniť vzájomné vzťahy medzi zmluvnými stranami.

| (2) | Dohoda o spolupráci je založená na spoločnom želaní udržať a posilniť svoje priateľské vzťahy v súlade s princípmi charty OSN. |
| --- | --- |

(2)

Dohoda o spolupráci je založená na spoločnom želaní udržať a posilniť svoje priateľské vzťahy v súlade s princípmi charty OSN.

| (3) | Podľa článku 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii Únia vo vzťahoch so zvyškom sveta prispieva k mieru, bezpečnosti a ochrane ľudských práv, ako aj k prísnemu dodržiavaniu a rozvoju medzinárodného práva, najmä k dodržiavaniu zásad Charty Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 3 ods. 5 Zmluvy o Európskej únii Únia vo vzťahoch so zvyškom sveta prispieva k mieru, bezpečnosti a ochrane ľudských práv, ako aj k prísnemu dodržiavaniu a rozvoju medzinárodného práva, najmä k dodržiavaniu zásad Charty Organizácie Spojených národov.

| (4) | Podľa článku 21 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii činnosť Únie na medzinárodnej scéne sa spravuje zásadami, ktoré sa uplatnili pri jej založení, rozvoji a rozšírení a ktoré hodlá podporovať vo zvyšku sveta: demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 21 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii činnosť Únie na medzinárodnej scéne sa spravuje zásadami, ktoré sa uplatnili pri jej založení, rozvoji a rozšírení a ktoré hodlá podporovať vo zvyšku sveta: demokracia, právny štát, univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd, zachovávanie ľudskej dôstojnosti, rovnosť a solidarita a dodržiavanie zásad Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva.

| (5) | Od marca 2011 narastajú protesty proti zneužívaniu moci sýrskymi úradníkmi na pozadí rastúcej ekonomickej a politickej nespokojnosti. Mierne protesty v okrajových regiónoch sa rozrástli do celoštátneho povstania. Sýrske orgány reagovali a naďalej reagujú mimoriadne násilným spôsobom prostredníctvom streľby do pokojne demonštrujúcich občanov. |
| --- | --- |

(5)

Od marca 2011 narastajú protesty proti zneužívaniu moci sýrskymi úradníkmi na pozadí rastúcej ekonomickej a politickej nespokojnosti. Mierne protesty v okrajových regiónoch sa rozrástli do celoštátneho povstania. Sýrske orgány reagovali a naďalej reagujú mimoriadne násilným spôsobom prostredníctvom streľby do pokojne demonštrujúcich občanov.

| (6) | Vysoká komisárka OSN pre ľudské práva predložila 18. augusta 2011 vyhlásenie o „Situácii ľudských práv v Sýrskej arabskej republike“ na sedemnástom zvláštnom zasadaní Rady OSN pre ľudské práva. V tejto správe pripomenula, že v správe vyšetrovacej misie v Sýrii z 18. augusta, ktorá bola vykonaná na základe požiadavky Rady pre ľudské práva, bolo konštatované rozšírené alebo systematické porušovanie ľudských práv sýrskymi bezpečnostnými zložkami a vojenskými silami, ktoré zahŕňa vraždy, násilné únosy, mučenie, obmedzenie slobody a perzekúciu. Vysoká komisárka sa domnievala, že rozsah a povaha týchto činov môže predstavovať zločiny proti ľudskosti a vyzvala členov Bezpečnostnej rady, aby zvážili predloženie súčasnej situácie v Sýrii Medzinárodnému trestnému súdu. |
| --- | --- |

(6)

Vysoká komisárka OSN pre ľudské práva predložila 18. augusta 2011 vyhlásenie o „Situácii ľudských práv v Sýrskej arabskej republike“ na sedemnástom zvláštnom zasadaní Rady OSN pre ľudské práva. V tejto správe pripomenula, že v správe vyšetrovacej misie v Sýrii z 18. augusta, ktorá bola vykonaná na základe požiadavky Rady pre ľudské práva, bolo konštatované rozšírené alebo systematické porušovanie ľudských práv sýrskymi bezpečnostnými zložkami a vojenskými silami, ktoré zahŕňa vraždy, násilné únosy, mučenie, obmedzenie slobody a perzekúciu. Vysoká komisárka sa domnievala, že rozsah a povaha týchto činov môže predstavovať zločiny proti ľudskosti a vyzvala členov Bezpečnostnej rady, aby zvážili predloženie súčasnej situácie v Sýrii Medzinárodnému trestnému súdu.

| (7) | V rovnaký deň Únia odsúdila brutálnu kampaň vedenú Bašírom Al-Asadom a jeho režimom proti vlastnému obyvateľstvu, ktorá viedla k zabitiu alebo zraneniu mnohých sýrskych obyvateľov. Únia opakovane zdôraznila, že surové represie musia byť zastavené, musia byť prepustení zadržaní protestujúci, musí byť umožnený voľný prístup medzinárodným humanitárnym organizáciám a organizáciám pôsobiacim v oblasti ľudských práv a médiám, a musí byť začatý skutočný a inkluzívny dialóg na národnej úrovni. Sýrsky režim však naďalej odmieta výzvy zo strany Únie a širšieho medzinárodného spoločenstva. |
| --- | --- |

(7)

V rovnaký deň Únia odsúdila brutálnu kampaň vedenú Bašírom Al-Asadom a jeho režimom proti vlastnému obyvateľstvu, ktorá viedla k zabitiu alebo zraneniu mnohých sýrskych obyvateľov. Únia opakovane zdôraznila, že surové represie musia byť zastavené, musia byť prepustení zadržaní protestujúci, musí byť umožnený voľný prístup medzinárodným humanitárnym organizáciám a organizáciám pôsobiacim v oblasti ľudských práv a médiám, a musí byť začatý skutočný a inkluzívny dialóg na národnej úrovni. Sýrsky režim však naďalej odmieta výzvy zo strany Únie a širšieho medzinárodného spoločenstva.

| (8) | Rada OSN pre ľudské práva prijala 23. augusta 2011 rezolúciu o závažnom porušovaní ľudských práv v Sýrskej arabskej republike, v ktorej rozhodne odsúdila pokračujúce závažné porušovanie ľudských práv sýrskymi orgánmi, zopakovala výzvu sýrskym orgánom, aby plnili záväzky vyplývajúcej z medzinárodného práva, zdôraznila potrebu medzinárodného, transparentného, nezávislého a rýchleho vyšetrenia údajných porušení medzinárodného práva vrátane činov, ktoré môžu predstavovať zločiny proti ľudskosti a patrične potrestali osoby, ktoré za tieto činy zodpovedajú. Preto rozhodla o vyslaní nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie do Sýrie, ktorej cieľom bude prešetriť porušenia medzinárodného práva v oblasti ľudských práv v Sýrii. |
| --- | --- |

(8)

Rada OSN pre ľudské práva prijala 23. augusta 2011 rezolúciu o závažnom porušovaní ľudských práv v Sýrskej arabskej republike, v ktorej rozhodne odsúdila pokračujúce závažné porušovanie ľudských práv sýrskymi orgánmi, zopakovala výzvu sýrskym orgánom, aby plnili záväzky vyplývajúcej z medzinárodného práva, zdôraznila potrebu medzinárodného, transparentného, nezávislého a rýchleho vyšetrenia údajných porušení medzinárodného práva vrátane činov, ktoré môžu predstavovať zločiny proti ľudskosti a patrične potrestali osoby, ktoré za tieto činy zodpovedajú. Preto rozhodla o vyslaní nezávislej medzinárodnej vyšetrovacej komisie do Sýrie, ktorej cieľom bude prešetriť porušenia medzinárodného práva v oblasti ľudských práv v Sýrii.

| (9) | Podľa preambuly Dohody o spolupráci obe zmluvné strany prostredníctvom uzavretia tejto dohody vyjadrujú spoločné želanie udržať a posilniť priateľské vzťahy v súlade so zásadami Charty Organizácie Spojených národov. V súčasnej situácii je Únia presvedčená, že sú v Sýrii jasne porušované zásady Charty Organizácie Spojených národov, ktoré predstavujú základ spolupráce Sýrie a Únie. |
| --- | --- |

(9)

Podľa preambuly Dohody o spolupráci obe zmluvné strany prostredníctvom uzavretia tejto dohody vyjadrujú spoločné želanie udržať a posilniť priateľské vzťahy v súlade so zásadami Charty Organizácie Spojených národov. V súčasnej situácii je Únia presvedčená, že sú v Sýrii jasne porušované zásady Charty Organizácie Spojených národov, ktoré predstavujú základ spolupráce Sýrie a Únie.

| (10) | Vzhľadom na extrémnu závažnosť porušenia záväzkov zo strany Sýrie v rozpore so všeobecným medzinárodnym právom a zásadami Charty Organizácie Spojených národov sa Únia rozhodla prijať dodatočné reštriktívne opatrenia voči režimu v Sýrii. |
| --- | --- |

(10)

Vzhľadom na extrémnu závažnosť porušenia záväzkov zo strany Sýrie v rozpore so všeobecným medzinárodnym právom a zásadami Charty Organizácie Spojených národov sa Únia rozhodla prijať dodatočné reštriktívne opatrenia voči režimu v Sýrii.

| (11) | V tejto súvislosti by sa vykonávanie dohody o spolupráci malo čiastočne pozastaviť až do doby, kým sýrske orgány ukončia systematické porušovanie ľudských práv a bude možné sa domnievať, že spĺňajú zásady všeobecného medzinárodného práva a zásady, ktoré tvoria základ dohody o spolupráci. |
| --- | --- |

(11)

V tejto súvislosti by sa vykonávanie dohody o spolupráci malo čiastočne pozastaviť až do doby, kým sýrske orgány ukončia systematické porušovanie ľudských práv a bude možné sa domnievať, že spĺňajú zásady všeobecného medzinárodného práva a zásady, ktoré tvoria základ dohody o spolupráci.

| (12) | Vzhľadom na to, že pozastavenie by malo byť zacielené len na sýrske štátne orgány a nie na občanov Sýrie, je potrebné obmedziť jeho rozsah. Keďže v súčasnosti ropa a ropné produkty pre sýrsky režim predstavujú najväčšie zisky, a tým tiež podporujú represívne politiky, malo by sa pozastavenie Dohody o spolupráci obmedziť na ropu a ropné produkty, |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na to, že pozastavenie by malo byť zacielené len na sýrske štátne orgány a nie na občanov Sýrie, je potrebné obmedziť jeho rozsah. Keďže v súčasnosti ropa a ropné produkty pre sýrsky režim predstavujú najväčšie zisky, a tým tiež podporujú represívne politiky, malo by sa pozastavenie Dohody o spolupráci obmedziť na ropu a ropné produkty,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Platnosť článkov 12, 14 a 15 Dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Sýrskou arabskou republikou sa pozastavuje, pokiaľ ide o opatrenia uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa oznámi Sýrskej arabskej republike.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 2. septembra 2011

Za Radu

predseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Ú.v. ES L 269, 27.9.1978, s. 2.

1

---

PRÍLOHA

Zoznam opatrení uvedených v článku 1

| 1) | Dovoz ropy a ropných produktov do Únie, ak






  a) | pochádzajú zo Sýrie; alebo |
| --- | --- | --- |

1)

Dovoz ropy a ropných produktov do Únie, ak

a)

pochádzajú zo Sýrie; alebo

| b) | boli vyvezené zo Sýrie. |
| --- | --- |

b)

boli vyvezené zo Sýrie.

| 2) | Nákup ropy alebo ropných produktov, ktoré sa nachádzajú v Sýrii alebo pochádzajú zo Sýrie. |
| --- | --- |

2)

Nákup ropy alebo ropných produktov, ktoré sa nachádzajú v Sýrii alebo pochádzajú zo Sýrie.

| 3) | Preprava ropy alebo ropných produktov, ak pochádzajú zo Sýrie alebo boli vyvezené zo Sýrie do inej krajiny. |
| --- | --- |

3)

Preprava ropy alebo ropných produktov, ak pochádzajú zo Sýrie alebo boli vyvezené zo Sýrie do inej krajiny.

| 4) | Priame alebo nepriame poskytovanie financovania alebo finančnej pomoci vrátane finančných derivátov, ako aj poistenia a zaistenia v súvislosti s bodmi 1), 2) a 3); a |
| --- | --- |

4)

Priame alebo nepriame poskytovanie financovania alebo finančnej pomoci vrátane finančných derivátov, ako aj poistenia a zaistenia v súvislosti s bodmi 1), 2) a 3); a

| 5) | Vedomá a úmyselná účasť na činnostiach, ktorých predmetom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie zákazov ustanovených v odseku 1), 2), 3) alebo 4). |
| --- | --- |

5)

Vedomá a úmyselná účasť na činnostiach, ktorých predmetom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie zákazov ustanovených v odseku 1), 2), 3) alebo 4).

---

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/22

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. marca 2011

o štátnej pomoci C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ktorú poskytlo Nemecko spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH

[oznámené pod číslom K(2011) 1764]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2011/524/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2) so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listom zo 4. augusta 2000, ktorý bol Komisii doručený 7. augusta 2000, oznámilo Nemecko Komisii svoj úmysel poskytnúť pomoc vo výške 35 % na investičný projekt spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH, ktorých cieľom bolo vybudovať integrované stredisko na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 517/2000. |
| --- | --- |

(1)

Listom zo 4. augusta 2000, ktorý bol Komisii doručený 7. augusta 2000, oznámilo Nemecko Komisii svoj úmysel poskytnúť pomoc vo výške 35 % na investičný projekt spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH, ktorých cieľom bolo vybudovať integrované stredisko na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Táto plánovaná pomoc bola zaregistrovaná pod číslom N 517/2000.

| (2) | Komisia 25. júla 2001 vydala v nadväznosti na predloženie doplňujúcich informácií rozhodnutie, podľa ktorého Komisia pri uplatňovaní multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (3) (ďalej len „MSR 1998“) nevzniesla nijaké námietky proti intenzite pomoci vo výške 35 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisia 25. júla 2001 vydala v nadväznosti na predloženie doplňujúcich informácií rozhodnutie, podľa ktorého Komisia pri uplatňovaní multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (3) (ďalej len „MSR 1998“) nevzniesla nijaké námietky proti intenzite pomoci vo výške 35 %.

| (3) | Súd rozsudkom z 1. decembra 2004 vo veci Kronofrance/Komisia, T-27/02 (4), vyhlásil toto rozhodnutie Komisie za neplatné. |
| --- | --- |

(3)

Súd rozsudkom z 1. decembra 2004 vo veci Kronofrance/Komisia, T-27/02 (4), vyhlásil toto rozhodnutie Komisie za neplatné.

| (4) | V dôsledku toho musí Komisia na základe notifikácie Nemecka zo 7. augusta 2000 vydať nové rozhodnutie. |
| --- | --- |

(4)

V dôsledku toho musí Komisia na základe notifikácie Nemecka zo 7. augusta 2000 vydať nové rozhodnutie.

| (5) | Komisia sa listom zo 17. decembra 2004 obrátila na Nemecko s otázkou, či chce vzhľadom na zrušenie rozhodnutia Komisie poskytnúť ďalšie informácie k notifikácii zo 7. augusta 2000. Dňa 3. marca 2005 zaslala v tejto veci upomienku. Nemecko odpovedalo listom z 23. marca 2005, avšak v tom čase nepredložilo nijaké dodatočné informácie. |
| --- | --- |

(5)

Komisia sa listom zo 17. decembra 2004 obrátila na Nemecko s otázkou, či chce vzhľadom na zrušenie rozhodnutia Komisie poskytnúť ďalšie informácie k notifikácii zo 7. augusta 2000. Dňa 3. marca 2005 zaslala v tejto veci upomienku. Nemecko odpovedalo listom z 23. marca 2005, avšak v tom čase nepredložilo nijaké dodatočné informácie.

| (6) | Nemecko uvedenú pomoc poskytlo vo februári 2000 na základe jej schválenia Komisiou. V nadväznosti na rozhodnutie Komisie z 25. júla 2001 o nevznesení námietok začalo Nemecko s vyplácaním pomoci. |
| --- | --- |

(6)

Nemecko uvedenú pomoc poskytlo vo februári 2000 na základe jej schválenia Komisiou. V nadväznosti na rozhodnutie Komisie z 25. júla 2001 o nevznesení námietok začalo Nemecko s vyplácaním pomoci.

| (7) | Zrušením rozhodnutia z 25. júla 2001 súdom vznikol rovnaký právny stav, ako keby toto rozhodnutie nikdy neexistovalo, a Nemecko tak nezískalo súhlas Komisie v súvislosti s plánovanou intenzitou pomoci (5). Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra protiprávne poskytnutej pomoci pod číslom NN 18/05. |
| --- | --- |

(7)

Zrušením rozhodnutia z 25. júla 2001 súdom vznikol rovnaký právny stav, ako keby toto rozhodnutie nikdy neexistovalo, a Nemecko tak nezískalo súhlas Komisie v súvislosti s plánovanou intenzitou pomoci (5). Komisia preto tento prípad zaznamenala do registra protiprávne poskytnutej pomoci pod číslom NN 18/05.

| (8) | Listom z 20. júla 2005 oznámila Komisia Nemecku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 20. júla 2005 oznámila Komisia Nemecku svoje rozhodnutie začať z dôvodu poskytnutia tejto pomoci konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

| (9) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa pomoci. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa pomoci.

| (10) | Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Tieto pripomienky boli predložené Nemecku, ktoré malo možnosť vyjadriť sa k nim. Nemecko zaslalo svoje pripomienky listom z 24. októbra 2005 a listom z 24. januára 2006. |
| --- | --- |

(10)

Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Tieto pripomienky boli predložené Nemecku, ktoré malo možnosť vyjadriť sa k nim. Nemecko zaslalo svoje pripomienky listom z 24. októbra 2005 a listom z 24. januára 2006.

| (11) | Listom z 28. februára 2006 požiadalo Nemecko podľa článku 7 ods. 6 tretia veta nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (7) o pozastavenie formálneho zisťovania, pretože Nemecko a spoločnosť Glunz AG podali odvolanie na Súdnom dvore Európskej únie proti rozsudku súdu vo veci Kronofrance/Komisia (spojené veci C-75/05 P a C-80/05 P). |
| --- | --- |

(11)

Listom z 28. februára 2006 požiadalo Nemecko podľa článku 7 ods. 6 tretia veta nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (7) o pozastavenie formálneho zisťovania, pretože Nemecko a spoločnosť Glunz AG podali odvolanie na Súdnom dvore Európskej únie proti rozsudku súdu vo veci Kronofrance/Komisia (spojené veci C-75/05 P a C-80/05 P).

| (12) | Listom z 9. marca 2006 schválila Komisia pozastavenie konania až do vydania rozsudku Súdneho dvora v spojených veciach C-75/05 P a C-80/05 P, Nemecko a i./Kronofrance. |
| --- | --- |

(12)

Listom z 9. marca 2006 schválila Komisia pozastavenie konania až do vydania rozsudku Súdneho dvora v spojených veciach C-75/05 P a C-80/05 P, Nemecko a i./Kronofrance.

| (13) | Súdny dvor vo svojom rozsudku z 11. septembra 2008 (8) potvrdil rozsudok súdu. Na základe toho sa znovu obnovilo formálne zisťovanie vo veci C 28/05. |
| --- | --- |

(13)

Súdny dvor vo svojom rozsudku z 11. septembra 2008 (8) potvrdil rozsudok súdu. Na základe toho sa znovu obnovilo formálne zisťovanie vo veci C 28/05.

| (14) | Nemecko listom zo 4. augusta 2009 a na žiadosť Komisie predložilo listom z 19. júla 2010 ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(14)

Nemecko listom zo 4. augusta 2009 a na žiadosť Komisie predložilo listom z 19. júla 2010 ďalšie informácie.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   OPATRENIE POMOCI

| (15) | Inštitút pre regionálny rozvoj Saska-Anhaltska prijal 29. februára 2000 rozhodnutie, že spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH poskytne investičnú pomoc na vybudovanie centra na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výška pomoci predstavovala 69 797 988 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Inštitút pre regionálny rozvoj Saska-Anhaltska prijal 29. februára 2000 rozhodnutie, že spoločnostiam Glunz AG a OSB Deutschland GmbH poskytne investičnú pomoc na vybudovanie centra na spracovanie dreva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výška pomoci predstavovala 69 797 988 EUR.

| (16) | Podľa notifikácie zo 4. augusta 2000 sa táto pomoc poskytne vo forme dotácie vo výške 46 201 868 EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (9), ktorý schválila Komisia. Táto dotácia zodpovedá 23,17 % hrubých oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(16)

Podľa notifikácie zo 4. augusta 2000 sa táto pomoc poskytne vo forme dotácie vo výške 46 201 868 EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry (9), ktorý schválila Komisia. Táto dotácia zodpovedá 23,17 % hrubých oprávnených nákladov.

| (17) | Na základe zákona o investičných daňových úľavách z roku 1999 (10) sa okrem toho poskytne investičný príplatok, ktorý schválila Komisia vo výške 23 596 120 EUR. Tento investičný príplatok zodpovedá 11,83 % hrubých oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

(17)

Na základe zákona o investičných daňových úľavách z roku 1999 (10) sa okrem toho poskytne investičný príplatok, ktorý schválila Komisia vo výške 23 596 120 EUR. Tento investičný príplatok zodpovedá 11,83 % hrubých oprávnených nákladov.

| (18) | Podľa informácií Nemecka už bola vyplatená suma vo výške [...] (11) EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry a suma vo výške [...] EUR ako investičný príplatok. Nemecko tak príjemcom pomoci vyplatilo sumy pomoci v celkovej výške [...] EUR (z celkovej schválenej sumy 69 797 988 EUR). |
| --- | --- |

(18)

Podľa informácií Nemecka už bola vyplatená suma vo výške [...] (11) EUR na základe 28. rámcového plánu programu Spoločenstva Zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry a suma vo výške [...] EUR ako investičný príplatok. Nemecko tak príjemcom pomoci vyplatilo sumy pomoci v celkovej výške [...] EUR (z celkovej schválenej sumy 69 797 988 EUR).

2.2.   PRÍJEMCOVIA POMOCI

| (19) | Existujú dvaja príjemcovia pomoci. |
| --- | --- |

(19)

Existujú dvaja príjemcovia pomoci.

| (20) | V prípade jedného príjemcu ide o spoločnosť Glunz AG (ďalej len „Glunz“) so sídlom v meste Hamm (Severné Porýnie-Vestfálsko), ktorá bola založená v roku 1932 a v tom čase obchodovala s drevom. Od 60. rokov 20. storočia táto spoločnosť vyrába a predáva výlučne drevotrieskové dosky, drevovláknité dosky strednej hustoty (MDF), dosky z orientovaných triesok (dosky OSB) a preglejku. V čase notifikácie vlastnila spoločnosť Tableros De Fibras S.A. (ďalej len „TAFISA“), ktorá patrí do portugalskej skupiny SONAE, 96,03 % akcií spoločnosti Glunz. |
| --- | --- |

(20)

V prípade jedného príjemcu ide o spoločnosť Glunz AG (ďalej len „Glunz“) so sídlom v meste Hamm (Severné Porýnie-Vestfálsko), ktorá bola založená v roku 1932 a v tom čase obchodovala s drevom. Od 60. rokov 20. storočia táto spoločnosť vyrába a predáva výlučne drevotrieskové dosky, drevovláknité dosky strednej hustoty (MDF), dosky z orientovaných triesok (dosky OSB) a preglejku. V čase notifikácie vlastnila spoločnosť Tableros De Fibras S.A. (ďalej len „TAFISA“), ktorá patrí do portugalskej skupiny SONAE, 96,03 % akcií spoločnosti Glunz.

| (21) | Druhý príjemca pomoci, spoločnosť OSB Deutschland GmbH (ďalej len „OSBD“), patrí do 100 % vlastníctva spoločnosti TAFISA, čím je sesterským koncernom spoločnosti Glunz, pretože oba podniky sú dcérskymi spoločnosťami podniku TAFISA. Spoločnosť OSBD bola založená 16. júla 1999 a po ukončení investičného projektu v Nettgau začala s výrobou a predajom výrobkov z dosiek z orientovaných triesok. |
| --- | --- |

(21)

Druhý príjemca pomoci, spoločnosť OSB Deutschland GmbH (ďalej len „OSBD“), patrí do 100 % vlastníctva spoločnosti TAFISA, čím je sesterským koncernom spoločnosti Glunz, pretože oba podniky sú dcérskymi spoločnosťami podniku TAFISA. Spoločnosť OSBD bola založená 16. júla 1999 a po ukončení investičného projektu v Nettgau začala s výrobou a predajom výrobkov z dosiek z orientovaných triesok.

2.3.   INVESTIČNÝ PROJEKT

| (22) | Miesto investície sa nachádza v Nettgau (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci na podporu nových investícií veľkých podnikov v čase notifikácie predstavovala 35 % brutto. |
| --- | --- |

(22)

Miesto investície sa nachádza v Nettgau (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podporovanej podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, v ktorej maximálna intenzita pomoci na podporu nových investícií veľkých podnikov v čase notifikácie predstavovala 35 % brutto.

| (23) | Spoločnosti Glunz a OSBD vybudovali na ploche, ktorá sa doteraz nevyužívala na komerčné účely, integrované centrum na spracovanie dreva, ktoré tvoria dva navzájom prepojené závody. V prvom závode, ktorý vlastní spoločnosť OSBD, sa budú vyrábať výrobky z dosiek OSB a v druhom závode, ktorý vlastní spoločnosť Glunz, sa budú vyrábať drevotrieskové dosky. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú výrobné linky oboch závodov navzájom prepojené spoločnou technickou infraštruktúrou. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. Okrem toho sa podľa údajov Nemecka v susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek používajú aj nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré pri spracovaní dosiek OSB vznikajú ako odpadový materiál. Oba závody riadi centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja. |
| --- | --- |

(23)

Spoločnosti Glunz a OSBD vybudovali na ploche, ktorá sa doteraz nevyužívala na komerčné účely, integrované centrum na spracovanie dreva, ktoré tvoria dva navzájom prepojené závody. V prvom závode, ktorý vlastní spoločnosť OSBD, sa budú vyrábať výrobky z dosiek OSB a v druhom závode, ktorý vlastní spoločnosť Glunz, sa budú vyrábať drevotrieskové dosky. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, sú výrobné linky oboch závodov navzájom prepojené spoločnou technickou infraštruktúrou. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. Okrem toho sa podľa údajov Nemecka v susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek používajú aj nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré pri spracovaní dosiek OSB vznikajú ako odpadový materiál. Oba závody riadi centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.

| (24) | Podľa informácií Nemecka poskytuje integrované centrum na spracovanie dreva spoločností Glunz a OSBD so zreteľom na optimálne vykonávanie práce a spoločnú technickú infraštruktúru viaceré výhody, najmä v súvislosti so spracovaním vyrobených drevených dosiek. Zabezpečí sa tým optimálne využitie dreva, lepšie využitie surovín a interná recyklácia. |
| --- | --- |

(24)

Podľa informácií Nemecka poskytuje integrované centrum na spracovanie dreva spoločností Glunz a OSBD so zreteľom na optimálne vykonávanie práce a spoločnú technickú infraštruktúru viaceré výhody, najmä v súvislosti so spracovaním vyrobených drevených dosiek. Zabezpečí sa tým optimálne využitie dreva, lepšie využitie surovín a interná recyklácia.

| (25) | Podľa notifikácie zo 7. augusta 2000 sa časť pomoci poskytne závodu na výrobu dosiek OSB a ďalšia časť závodu na výrobu drevotrieskových dosiek. Pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 81,8 milióna EUR predstavuje 28,61 milióna EUR, čo zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto. Pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 117,6 milióna EUR predstavuje 41,18 milióna EUR, čo takisto zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto. |
| --- | --- |

(25)

Podľa notifikácie zo 7. augusta 2000 sa časť pomoci poskytne závodu na výrobu dosiek OSB a ďalšia časť závodu na výrobu drevotrieskových dosiek. Pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 81,8 milióna EUR predstavuje 28,61 milióna EUR, čo zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto. Pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek pri oprávnených investičných nákladoch vo výške 117,6 milióna EUR predstavuje 41,18 milióna EUR, čo takisto zodpovedá intenzite pomoci 35 % brutto.

| (26) | V čase notifikácie vychádzalo Nemecko z predpokladu, že v integrovanom centre na spracovanie dreva v Nettgau vznikne 355 stálych pracovných miest, a to 234 v závode na výrobu drevotrieskových dosiek a 121 v závode na výrobu dosiek OSB. Okrem toho by v týchto podporovaných oblastiach malo vzniknúť 520 nepriamych pracovných miest, z čoho 33 by sa malo týkať zabezpečenia existujúcich miest. Táto nová investícia v Nettgau by mala prebehnúť medzi januárom 2000 a koncom roka 2002 a výroba by sa mala začať v priebehu roka 2001. Plná prevádzka by sa mala dosiahnuť po uplynutí dvoch rokov. |
| --- | --- |

(26)

V čase notifikácie vychádzalo Nemecko z predpokladu, že v integrovanom centre na spracovanie dreva v Nettgau vznikne 355 stálych pracovných miest, a to 234 v závode na výrobu drevotrieskových dosiek a 121 v závode na výrobu dosiek OSB. Okrem toho by v týchto podporovaných oblastiach malo vzniknúť 520 nepriamych pracovných miest, z čoho 33 by sa malo týkať zabezpečenia existujúcich miest. Táto nová investícia v Nettgau by mala prebehnúť medzi januárom 2000 a koncom roka 2002 a výroba by sa mala začať v priebehu roka 2001. Plná prevádzka by sa mala dosiahnuť po uplynutí dvoch rokov.

| (27) | Výrobná kapacita nového závodu na výrobu dosiek OSB bola na rok 2002 stanovená na [...] m3. V roku 1999 dosahovala kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkcie výrobkov z dosiek OSB [...] m3. |
| --- | --- |

(27)

Výrobná kapacita nového závodu na výrobu dosiek OSB bola na rok 2002 stanovená na [...] m3. V roku 1999 dosahovala kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkcie výrobkov z dosiek OSB [...] m3.

| (28) | V roku 1999 dosahovala výrobná kapacita drevotrieskových dosiek skupiny Glunz [...] m3. Podľa Nemecka sa má celková výrobná kapacita zvýšiť prostredníctvom [...] m2 závodu v Nettgau na [...] m3. |
| --- | --- |

(28)

V roku 1999 dosahovala výrobná kapacita drevotrieskových dosiek skupiny Glunz [...] m3. Podľa Nemecka sa má celková výrobná kapacita zvýšiť prostredníctvom [...] m2 závodu v Nettgau na [...] m3.

III.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (29) | Prípustná maximálna intenzita pomoci v rámci MSR 1998 sa stanoví na základe výpočtu, pri ktorom sa uplatňuje rad hodnotiacich koeficientov, najmä koeficient, ktorý odráža situáciu v oblasti hospodárskej súťaže v jednotlivých hospodárskych odvetviach (koeficient T); tento koeficient môže mať štyri hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 alebo 1. Na hodnotu 1 môže byť stanovený len vtedy, keď hospodárske odvetvie (definované na najnižšej úrovni NACE) nie je vystavené nadbytočnej kapacite (test nadbytku kapacít) a/alebo keď príslušný trh (definovaný ako príslušný výrobok a jeho náhrady) nezaznamenáva pokles (test poklesu trhu). |
| --- | --- |

(29)

Prípustná maximálna intenzita pomoci v rámci MSR 1998 sa stanoví na základe výpočtu, pri ktorom sa uplatňuje rad hodnotiacich koeficientov, najmä koeficient, ktorý odráža situáciu v oblasti hospodárskej súťaže v jednotlivých hospodárskych odvetviach (koeficient T); tento koeficient môže mať štyri hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 alebo 1. Na hodnotu 1 môže byť stanovený len vtedy, keď hospodárske odvetvie (definované na najnižšej úrovni NACE) nie je vystavené nadbytočnej kapacite (test nadbytku kapacít) a/alebo keď príslušný trh (definovaný ako príslušný výrobok a jeho náhrady) nezaznamenáva pokles (test poklesu trhu).

| (30) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vymedzenie príslušného trhu, do ktorého patria dosky OSB, a preto nemohla určiť, či trh z hľadiska stanovenia koeficientu hospodárskej súťaže „T“ zaznamenáva alebo nezaznamenáva pokles. |
| --- | --- |

(30)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vymedzenie príslušného trhu, do ktorého patria dosky OSB, a preto nemohla určiť, či trh z hľadiska stanovenia koeficientu hospodárskej súťaže „T“ zaznamenáva alebo nezaznamenáva pokles.

IV.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (31) | Dňa 22. novembra 2005 bolo Komisii doručené spoločné stanovisko (12) od účastníkov hospodárskej súťaže patriacich do spoločnosti KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.). |
| --- | --- |

(31)

Dňa 22. novembra 2005 bolo Komisii doručené spoločné stanovisko (12) od účastníkov hospodárskej súťaže patriacich do spoločnosti KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).

| (32) | Spoločnosť KronoGroup sa vo svojom stanovisku vyslovila za vymedzenie trhu s doskami OSB a preglejkami z mäkkého dreva. Preglejky z tvrdého dreva sú oveľa drahšie a používajú sa prevažne v oblastiach (výroba nábytku a interiéry), v ktorých sa dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva využívajú len zriedka, resp. vôbec sa nevyužívajú. Na podloženie tohto tvrdenia odkazujú zainteresované strany na štúdiu Jaakka Pöyryho (13) a publikáciu fínskeho Lesníckeho výskumného ústavu. |
| --- | --- |

(32)

Spoločnosť KronoGroup sa vo svojom stanovisku vyslovila za vymedzenie trhu s doskami OSB a preglejkami z mäkkého dreva. Preglejky z tvrdého dreva sú oveľa drahšie a používajú sa prevažne v oblastiach (výroba nábytku a interiéry), v ktorých sa dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva využívajú len zriedka, resp. vôbec sa nevyužívajú. Na podloženie tohto tvrdenia odkazujú zainteresované strany na štúdiu Jaakka Pöyryho (13) a publikáciu fínskeho Lesníckeho výskumného ústavu.

| (33) | Spoločnosť KronoGroup uviedla ďalšie pripomienky, ktoré možno zhrnúť takto: |
| --- | --- |

(33)

Spoločnosť KronoGroup uviedla ďalšie pripomienky, ktoré možno zhrnúť takto:

| (34) | Spoločnosť KronoGroup tvrdí, že Komisia by na konštatovanie, či trh zaznamenáva pokles, mala predložiť údaje do roku 1999, pretože v čase pôvodného rozhodnutia o schválení (júl 2001), ktoré bolo neskôr zrušené súdom, boli k dispozícii len tieto údaje. V rokoch 1995 – 1999 vykazoval trh s drevotrieskovými doskami negatívnu priemernú mieru rastu vo výške – 4,626 %. Spoločnosť KronoGroup však pripustila, že trh s drevotrieskovými doskami zaznamenal v rokoch 1994 – 1999 pozitívnu priemernú mieru rastu vo výške 0,456 % (ktorá však celkovo nedosahovala mieru rastu výrobného priemyslu v EHS). |
| --- | --- |

(34)

Spoločnosť KronoGroup tvrdí, že Komisia by na konštatovanie, či trh zaznamenáva pokles, mala predložiť údaje do roku 1999, pretože v čase pôvodného rozhodnutia o schválení (júl 2001), ktoré bolo neskôr zrušené súdom, boli k dispozícii len tieto údaje. V rokoch 1995 – 1999 vykazoval trh s drevotrieskovými doskami negatívnu priemernú mieru rastu vo výške – 4,626 %. Spoločnosť KronoGroup však pripustila, že trh s drevotrieskovými doskami zaznamenal v rokoch 1994 – 1999 pozitívnu priemernú mieru rastu vo výške 0,456 % (ktorá však celkovo nedosahovala mieru rastu výrobného priemyslu v EHS).

| (35) | Spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa mohlo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami, obomi výrobnými zariadeniami a obomi trhmi s výrobkami. Znamenalo by to, že všetky faktory hodnotenia by sa mali pre oba závody vypočítať samostatne. |
| --- | --- |

(35)

Spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa mohlo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami, obomi výrobnými zariadeniami a obomi trhmi s výrobkami. Znamenalo by to, že všetky faktory hodnotenia by sa mali pre oba závody vypočítať samostatne.

| (36) | Spoločnosť KronoGroup ďalej uviedla, že spoločnosť Glunz v rámci svojej investície v Nettgau zatvorila svoj závod na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenburgu (ktorý sa nachádza vo vzdialenosti 30 km, ale v inej spolkovej krajine – Dolnom Sasku (14)). Cituje novinový článok, podľa ktorého nový závod v Nettgau prebral všetkých zamestnancov závodu v Sassenburgu. To je v rozpore s cieľom MSR 1998, ktorým je vytvárať v podporovaných oblastiach pracovné miesta pre miestne obyvateľstvo, preto by sa tieto pracovné miesta pri uvádzaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv podľa MSR 1998 (pričom oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadňovať. |
| --- | --- |

(36)

Spoločnosť KronoGroup ďalej uviedla, že spoločnosť Glunz v rámci svojej investície v Nettgau zatvorila svoj závod na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenburgu (ktorý sa nachádza vo vzdialenosti 30 km, ale v inej spolkovej krajine – Dolnom Sasku (14)). Cituje novinový článok, podľa ktorého nový závod v Nettgau prebral všetkých zamestnancov závodu v Sassenburgu. To je v rozpore s cieľom MSR 1998, ktorým je vytvárať v podporovaných oblastiach pracovné miesta pre miestne obyvateľstvo, preto by sa tieto pracovné miesta pri uvádzaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv podľa MSR 1998 (pričom oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadňovať.

| (37) | Spoločnosť KronoGroup nakoniec uviedla, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 (príkaz na vrátenie pomoci v prípade protiprávne poskytnutej pomoci), pretože spoločnosti Glunz a OSBD získali z čiastočne vyplatenej pomoci rozsiahle konkurenčné výhody. |
| --- | --- |

(37)

Spoločnosť KronoGroup nakoniec uviedla, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999 (príkaz na vrátenie pomoci v prípade protiprávne poskytnutej pomoci), pretože spoločnosti Glunz a OSBD získali z čiastočne vyplatenej pomoci rozsiahle konkurenčné výhody.

V.   PRIPOMIENKY NEMECKA

| (38) | Pripomienky Nemecka sú zhrnuté nižšie. |
| --- | --- |

(38)

Pripomienky Nemecka sú zhrnuté nižšie.

5.1.   PRIPOMIENKY K VYMEDZENIU PRÍSLUŠNÉHO TRHU S DOSKAMI OSB

| (39) | Podľa Nemecka tvoria príslušný trh pre dosky OSB a preglejky materiály používané na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Tento trh nezaznamenáva pokles. |
| --- | --- |

(39)

Podľa Nemecka tvoria príslušný trh pre dosky OSB a preglejky materiály používané na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Tento trh nezaznamenáva pokles.

| (40) | Oblasti, v ktorých sa dosky OSB môžu použiť ako náhrada za preglejku, sa do veľkej miery zhodujú s hlavnými oblasťami použitia preglejok z mäkkého dreva. V kľúčových oblastiach použitia preglejky z tvrdého dreva (výroba nábytku, stavebný priemysel a vybavenie dopravných prostriedkov) nie sú dosky OSB naproti tomu použiteľné z dôvodu svojich technických vlastností. Začlenenie dosiek OSB do celkového trhu s preglejkou z tvrdého a mäkkého dreva preto nezodpovedá skutočným podmienkam na príslušných trhoch. Túto skutočnosť potvrdil Jaakko Pöyry vo svojom odbornom posudku z 21. októbra 2005. |
| --- | --- |

(40)

Oblasti, v ktorých sa dosky OSB môžu použiť ako náhrada za preglejku, sa do veľkej miery zhodujú s hlavnými oblasťami použitia preglejok z mäkkého dreva. V kľúčových oblastiach použitia preglejky z tvrdého dreva (výroba nábytku, stavebný priemysel a vybavenie dopravných prostriedkov) nie sú dosky OSB naproti tomu použiteľné z dôvodu svojich technických vlastností. Začlenenie dosiek OSB do celkového trhu s preglejkou z tvrdého a mäkkého dreva preto nezodpovedá skutočným podmienkam na príslušných trhoch. Túto skutočnosť potvrdil Jaakko Pöyry vo svojom odbornom posudku z 21. októbra 2005.

| (41) | Jaakko Pöyry odhadol potenciál náhrady dosiek OSB v uvedených oblastiach použitia na tieto percentuálne sadzby: obaly 40 – 60 %; ploty 70 – 80 %; krovy 70 – 90 %; podlahy 50 – 80 %; vnútorné a vonkajšie obloženie stien 70 – 90 %. |
| --- | --- |

(41)

Jaakko Pöyry odhadol potenciál náhrady dosiek OSB v uvedených oblastiach použitia na tieto percentuálne sadzby: obaly 40 – 60 %; ploty 70 – 80 %; krovy 70 – 90 %; podlahy 50 – 80 %; vnútorné a vonkajšie obloženie stien 70 – 90 %.

| (42) | V oblasti výroby nábytku nie sú dosky OSB pre svoju povrchovú štruktúru vhodné na viditeľné použitie. Povrch dosiek OSB nie je z dôvodu výrobného postupu z orientovaných dosiek (oriented strands), na základe ktorého sú drsné a nerovné, vizuálne príťažlivý. Dosky OSB sa preto nemôžu ani dekoratívne lakovať. Dosky OSB sú vhodné len na výrobu neviditeľných častí nábytku (napr. spodok čalúneného nábytku). V rámci neviditeľných častí nábytku však dosky OSB nemôžu cenovo konkurovať podstatne lacnejším drevotrieskovým doskám, ktoré sa v tejto oblasti prevažne používajú. |
| --- | --- |

(42)

V oblasti výroby nábytku nie sú dosky OSB pre svoju povrchovú štruktúru vhodné na viditeľné použitie. Povrch dosiek OSB nie je z dôvodu výrobného postupu z orientovaných dosiek (oriented strands), na základe ktorého sú drsné a nerovné, vizuálne príťažlivý. Dosky OSB sa preto nemôžu ani dekoratívne lakovať. Dosky OSB sú vhodné len na výrobu neviditeľných častí nábytku (napr. spodok čalúneného nábytku). V rámci neviditeľných častí nábytku však dosky OSB nemôžu cenovo konkurovať podstatne lacnejším drevotrieskovým doskám, ktoré sa v tejto oblasti prevažne používajú.

| (43) | V oblasti stavebníctva (debnenie) je pri odlievaní betónu nevyhnutne dôležitý hladký povrch používaného povrchového materiálu. Vzhľadom na nerovnosti vznikajúce pri výrobe by sa dosky OSB v oblasti pohľadového betónu museli špeciálne lakovať, aby sa zabezpečil jednotný povrch pohľadového betónu. Takého ďalšie spracovanie je finančne nákladné, čím by sa konečný produkt predražil. Dosky OSB sú na rozdiel od preglejky konkurencieschopné len vtedy, keď ich možno opakovane použiť na debnenie. Z praktických dôvodov to však nie je možné bez ďalšieho postupu. Keďže dosky sú na stavenisku veľmi zaťažované, mohlo by dôjsť k poškodeniu povrchu. Ak by sa však objavili trhliny, hrozilo by nebezpečenstvo, že sa dosky OSB pod vplyvom mokra/vlhkosti pokrivia alebo inak deformujú. Opakované použitie vysoko kvalitných zušľachtených dosiek OSB preto nie je možné. K tomu treba prirátať nestabilitu a citlivosť okrajov dosiek OSB na vlhkosť. Ich používanie ako materiálu na obloženie betónu si okrem toho vyžaduje vysokú odolnosť voči zlomeniu a ohybnosť. V tomto ohľade nespĺňajú dosky OSB požiadavky stavebného priemyslu na obkladový materiál. Preglejka z mäkkého dreva je naproti tomu vzhľadom na svoju nízku cenu a rovný povrch vhodná na takéto použitie, čo možno vyvodiť aj z objemu jej skutočného využívania v stavebníctve. |
| --- | --- |

(43)

V oblasti stavebníctva (debnenie) je pri odlievaní betónu nevyhnutne dôležitý hladký povrch používaného povrchového materiálu. Vzhľadom na nerovnosti vznikajúce pri výrobe by sa dosky OSB v oblasti pohľadového betónu museli špeciálne lakovať, aby sa zabezpečil jednotný povrch pohľadového betónu. Takého ďalšie spracovanie je finančne nákladné, čím by sa konečný produkt predražil. Dosky OSB sú na rozdiel od preglejky konkurencieschopné len vtedy, keď ich možno opakovane použiť na debnenie. Z praktických dôvodov to však nie je možné bez ďalšieho postupu. Keďže dosky sú na stavenisku veľmi zaťažované, mohlo by dôjsť k poškodeniu povrchu. Ak by sa však objavili trhliny, hrozilo by nebezpečenstvo, že sa dosky OSB pod vplyvom mokra/vlhkosti pokrivia alebo inak deformujú. Opakované použitie vysoko kvalitných zušľachtených dosiek OSB preto nie je možné. K tomu treba prirátať nestabilitu a citlivosť okrajov dosiek OSB na vlhkosť. Ich používanie ako materiálu na obloženie betónu si okrem toho vyžaduje vysokú odolnosť voči zlomeniu a ohybnosť. V tomto ohľade nespĺňajú dosky OSB požiadavky stavebného priemyslu na obkladový materiál. Preglejka z mäkkého dreva je naproti tomu vzhľadom na svoju nízku cenu a rovný povrch vhodná na takéto použitie, čo možno vyvodiť aj z objemu jej skutočného využívania v stavebníctve.

| (44) | V oblasti dopravných prostriedkov je tiež potrebný rovný povrch, pretože dosky používané v tejto oblasti musia často laminovať. Laminovanie dosiek OSB však nie je vhodné z rôznych dôvodov. Aj keby sa na dosky OSB naniesla vrstva, napr. z melamínového papiera, hrozilo by z dôvodu nerovnej povrchovej štruktúry dosiek OSB nebezpečenstvo, že sa táto vrstva naruší. Pri nakladaní pomocou plošiny sa na povrch vyvíja bodový tlak. Existuje teda riziko, že v takomto prípade sa vo vlhkom alebo mokrom prostredí dostane do dosky voda, v dôsledku čoho by sa mohla zdeformovať alebo pokriviť. Stabilné laminovanie povrchu by sa mohlo zabezpečiť len prostredníctvom nákladného procesu ďalšieho spracovania. Povrch dosiek OSB nie je na rozdiel od preglejky z tvrdého dreva, ktorá je z dôvodu mimoriadnej tvrdosti povrchu relatívne odolná voči poškriabaniu, preliačinám atď., dostatočne odolný na to, aby odolal pôsobeniu tlaku v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(44)

V oblasti dopravných prostriedkov je tiež potrebný rovný povrch, pretože dosky používané v tejto oblasti musia často laminovať. Laminovanie dosiek OSB však nie je vhodné z rôznych dôvodov. Aj keby sa na dosky OSB naniesla vrstva, napr. z melamínového papiera, hrozilo by z dôvodu nerovnej povrchovej štruktúry dosiek OSB nebezpečenstvo, že sa táto vrstva naruší. Pri nakladaní pomocou plošiny sa na povrch vyvíja bodový tlak. Existuje teda riziko, že v takomto prípade sa vo vlhkom alebo mokrom prostredí dostane do dosky voda, v dôsledku čoho by sa mohla zdeformovať alebo pokriviť. Stabilné laminovanie povrchu by sa mohlo zabezpečiť len prostredníctvom nákladného procesu ďalšieho spracovania. Povrch dosiek OSB nie je na rozdiel od preglejky z tvrdého dreva, ktorá je z dôvodu mimoriadnej tvrdosti povrchu relatívne odolná voči poškriabaniu, preliačinám atď., dostatočne odolný na to, aby odolal pôsobeniu tlaku v oblasti dopravy.

| (45) | Pri posudzovaní zastupiteľnosti dosiek OSB a preglejky z mäkkého dreva na jednej strane a preglejky z tvrdého dreva na strane druhej sa zohľadňujú najmä technické vlastnosti a možnosti použitia dosiek OSB, ako aj cenový rozdiel voči preglejke z tvrdého dreva. Kým preglejka z tvrdého dreva prevažuje nad preglejkou z mäkkého dreva a doskami OSB vo všetkých technických aspektoch, nedostatočná konkurencieschopnosť preglejky z tvrdého dreva sa prejavuje v oblastiach použitia, v ktorých dominujú dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva, a to pokiaľ ide o cenové rozdiely medzi preglejkou z tvrdého dreva na jednej strane a doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva na strane druhej. Bolo by preto chybou domnievať sa, že dosky OSB a všetky druhy preglejky vrátane preglejky z tvrdého dreva možno nahradiť. |
| --- | --- |

(45)

Pri posudzovaní zastupiteľnosti dosiek OSB a preglejky z mäkkého dreva na jednej strane a preglejky z tvrdého dreva na strane druhej sa zohľadňujú najmä technické vlastnosti a možnosti použitia dosiek OSB, ako aj cenový rozdiel voči preglejke z tvrdého dreva. Kým preglejka z tvrdého dreva prevažuje nad preglejkou z mäkkého dreva a doskami OSB vo všetkých technických aspektoch, nedostatočná konkurencieschopnosť preglejky z tvrdého dreva sa prejavuje v oblastiach použitia, v ktorých dominujú dosky OSB a preglejka z mäkkého dreva, a to pokiaľ ide o cenové rozdiely medzi preglejkou z tvrdého dreva na jednej strane a doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva na strane druhej. Bolo by preto chybou domnievať sa, že dosky OSB a všetky druhy preglejky vrátane preglejky z tvrdého dreva možno nahradiť.

| (46) | Trh s doskami OSB a preglejkou sa do veľkej miery prekrýva na jednej strane v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien a na druhej strane s trhom s doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva. Rozdiel medzi týmito dvoma definíciami trhu existuje len v oblasti stavebníctva (debnenie). Pre túto oblasť nie sú dosky OSB vhodné, kým preglejka z mäkkého dreva je v tejto oblasti použiteľná a skutočne sa v nej aj využíva. Spoločná kľúčová výpoveď spočíva v tom, že preglejka z tvrdého dreva by sa v nijakom prípade nemala začleniť do trhu s doskami OSB. |
| --- | --- |

(46)

Trh s doskami OSB a preglejkou sa do veľkej miery prekrýva na jednej strane v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien a na druhej strane s trhom s doskami OSB a preglejkou z mäkkého dreva. Rozdiel medzi týmito dvoma definíciami trhu existuje len v oblasti stavebníctva (debnenie). Pre túto oblasť nie sú dosky OSB vhodné, kým preglejka z mäkkého dreva je v tejto oblasti použiteľná a skutočne sa v nej aj využíva. Spoločná kľúčová výpoveď spočíva v tom, že preglejka z tvrdého dreva by sa v nijakom prípade nemala začleniť do trhu s doskami OSB.

5.2.   PRIPOMIENKY K ROZVOJU TRHU S DREVOTRIESKOVÝMI DOSKAMI

| (47) | Nemecko sa domnieva, že koeficient hospodárskej súťaže by sa mal stanoviť vzhľadom na trh pre drevotrieskové dosky na hodnotu 1. Tento trh sa nemôže považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles, pretože v zmysle bodu 7.8 MSR 1998 vykazuje silný vzostupný trend. |
| --- | --- |

(47)

Nemecko sa domnieva, že koeficient hospodárskej súťaže by sa mal stanoviť vzhľadom na trh pre drevotrieskové dosky na hodnotu 1. Tento trh sa nemôže považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles, pretože v zmysle bodu 7.8 MSR 1998 vykazuje silný vzostupný trend.

| (48) | Nemecko v tejto súvislosti predložilo posudok profesora Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), podľa ktorého trh pre drevotrieskové dosky zaznamenal v rokoch 1972 až 2003 dlhodobo rast rýchlejší o 36 % ako celý spracovateľský priemysel. Podľa Nemecka sa trh pre drevotrieskové dosky vzhľadom na tento dlhodobo silný vzostupný trend nemôže podľa bodu 7.8 MSR 1998 považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles. |
| --- | --- |

(48)

Nemecko v tejto súvislosti predložilo posudok profesora Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), podľa ktorého trh pre drevotrieskové dosky zaznamenal v rokoch 1972 až 2003 dlhodobo rast rýchlejší o 36 % ako celý spracovateľský priemysel. Podľa Nemecka sa trh pre drevotrieskové dosky vzhľadom na tento dlhodobo silný vzostupný trend nemôže podľa bodu 7.8 MSR 1998 považovať za trh, ktorý zaznamenáva pokles.

5.3.   PRIPOMIENKY K ROZDELENIU INTENZITY POMOCI MEDZI ČASTI PROJEKTU

| (49) | V prípade, že by Komisia predsa dospela k záveru, že koeficient hospodárskej súťaže T dosahuje v prípade trhu s drevotrieskovými doskami hodnotu 0,75, kým v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1, musí sa spoločná intenzita pomoci podľa Nemecka stanoviť pre celý projekt v Nettgau na základe hrubého zisku oboch výrobných podnikov, t. j. pre výrobu dosiek OSB, ako aj pre výrobu drevotrieskových dosiek. |
| --- | --- |

(49)

V prípade, že by Komisia predsa dospela k záveru, že koeficient hospodárskej súťaže T dosahuje v prípade trhu s drevotrieskovými doskami hodnotu 0,75, kým v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1, musí sa spoločná intenzita pomoci podľa Nemecka stanoviť pre celý projekt v Nettgau na základe hrubého zisku oboch výrobných podnikov, t. j. pre výrobu dosiek OSB, ako aj pre výrobu drevotrieskových dosiek.

| (50) | Hrubý zisk je zisk, ktorý prináša výrobok na pokrytie fixných nákladov a na dosiahnutie čistého zisku podniku. Hrubý zisk sa vypočíta ako rozdiel medzi výnosmi a variabilnými nákladmi, ktoré priamo súvisia s výrobkom. |
| --- | --- |

(50)

Hrubý zisk je zisk, ktorý prináša výrobok na pokrytie fixných nákladov a na dosiahnutie čistého zisku podniku. Hrubý zisk sa vypočíta ako rozdiel medzi výnosmi a variabilnými nákladmi, ktoré priamo súvisia s výrobkom.

| (51) | Na základe kritéria založeného na hrubom zisku sa medzi jednotlivé časti investičného projektu v Nettgau prerozdelí intenzita pomoci podľa skutočného prínosu výrobkov z dosiek OSB a drevotrieskových dosiek k hospodárskemu výsledku. |
| --- | --- |

(51)

Na základe kritéria založeného na hrubom zisku sa medzi jednotlivé časti investičného projektu v Nettgau prerozdelí intenzita pomoci podľa skutočného prínosu výrobkov z dosiek OSB a drevotrieskových dosiek k hospodárskemu výsledku.

5.4.   PRIPOMIENKY K OSTATNÝM VYJADRENIAM SPOLOČNOSTI KRONOGROUP

| (52) | Podľa Nemecka by posúdenie štátnej pomoci z právneho hľadiska malo vychádzať zo skutočností, ktoré boli známe v čase notifikácie 7. augusta 2000. |
| --- | --- |

(52)

Podľa Nemecka by posúdenie štátnej pomoci z právneho hľadiska malo vychádzať zo skutočností, ktoré boli známe v čase notifikácie 7. augusta 2000.

| (53) | Podľa Nemecka to vyplýva z výkladu MSR 1998. Nemecko v tejto súvislosti poukazuje na bod 3.1 MSR 1998, v ktorom sa uvádza, že prípustná maximálna intenzita pomoci sa stanoví na základe stropu pre regionálnu pomoc v čase notifikácie. Podľa bodu 3.6 MSR 1998 je potrebné posúdiť podiel na trhu pred podaním žiadosti o pomoc. V dodatku k MSR 1998 sa v oddiele Následná kontrola uvádza aj možnosť, že Komisia dodatočne preskúma správnosť informácií predložených v rámci notifikácie. |
| --- | --- |

(53)

Podľa Nemecka to vyplýva z výkladu MSR 1998. Nemecko v tejto súvislosti poukazuje na bod 3.1 MSR 1998, v ktorom sa uvádza, že prípustná maximálna intenzita pomoci sa stanoví na základe stropu pre regionálnu pomoc v čase notifikácie. Podľa bodu 3.6 MSR 1998 je potrebné posúdiť podiel na trhu pred podaním žiadosti o pomoc. V dodatku k MSR 1998 sa v oddiele Následná kontrola uvádza aj možnosť, že Komisia dodatočne preskúma správnosť informácií predložených v rámci notifikácie.

| (54) | Nemecko ďalej tvrdí, že v čase notifikácie neboli ešte k dispozícii nijaké čísla týkajúce sa skutočnej spotreby za rok 1999. Na stanovenie priemernej miery ročného rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov, ktoré je potrebné podľa bodu 7.8 MSR 1998, treba však na stanovenie skutočnej spotreby v každom prípade vychádzať zo šiestich, a nie z piatich rokov, ako uvádza spoločnosť KronoGroup. Je to spôsobené tým, že miera rastu za konkrétny rok sa vypočíta porovnaním spotreby za dva po sebe nasledujúce roky. |
| --- | --- |

(54)

Nemecko ďalej tvrdí, že v čase notifikácie neboli ešte k dispozícii nijaké čísla týkajúce sa skutočnej spotreby za rok 1999. Na stanovenie priemernej miery ročného rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov, ktoré je potrebné podľa bodu 7.8 MSR 1998, treba však na stanovenie skutočnej spotreby v každom prípade vychádzať zo šiestich, a nie z piatich rokov, ako uvádza spoločnosť KronoGroup. Je to spôsobené tým, že miera rastu za konkrétny rok sa vypočíta porovnaním spotreby za dva po sebe nasledujúce roky.

| (55) | Pokiaľ ide o údajný presun pracovných miest, Nemecko potvrdilo zatvorenie závodu v Sassenburgu. Podľa Nemecka bol závod v Sassenburgu najstarším závodom na výrobu drevotrieskových dosiek spoločnosti Glunz, ktorý dosahoval značné straty. Z tohto dôvodu už nebol udržateľný a jeho zatvorenie by bolo nevyhnutné bez ohľadu na novú investíciu v Nettgau. [...] zamestnancov, ktorí predtým pracovali v Sassenburgu, bolo zamestnaných v Nettgau ([...] % miestnej pracovnej sily). |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o údajný presun pracovných miest, Nemecko potvrdilo zatvorenie závodu v Sassenburgu. Podľa Nemecka bol závod v Sassenburgu najstarším závodom na výrobu drevotrieskových dosiek spoločnosti Glunz, ktorý dosahoval značné straty. Z tohto dôvodu už nebol udržateľný a jeho zatvorenie by bolo nevyhnutné bez ohľadu na novú investíciu v Nettgau. [...] zamestnancov, ktorí predtým pracovali v Sassenburgu, bolo zamestnaných v Nettgau ([...] % miestnej pracovnej sily).

| (56) | Nemecko vo svojom stanovisku k pripomienkam spoločnosti KronoGroup dodalo, že v rámci MSR 1998 sa v každom prípade vyžaduje len to, aby sa v príslušnej podporovanej oblasti vytvorili nové pracovné miesta, a nie to, aby sa obsadili osobami z podporovanej oblasti. Hlavným cieľom je podpora rozvoja jednotlivých podporovaných oblastí. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko vo svojom stanovisku k pripomienkam spoločnosti KronoGroup dodalo, že v rámci MSR 1998 sa v každom prípade vyžaduje len to, aby sa v príslušnej podporovanej oblasti vytvorili nové pracovné miesta, a nie to, aby sa obsadili osobami z podporovanej oblasti. Hlavným cieľom je podpora rozvoja jednotlivých podporovaných oblastí.

| (57) | Podľa Nemecka bola zo Sassenburgu do Nettgau presunutá aj časť strojov; tieto stroje však neboli zahrnuté do oprávnených nákladov projektu, takže tento presun nebol relevantný pre podporu. S účtovnou hodnotou približne [...] EUR tvorili tieto stroje v každom prípade len veľmi malú časť celkového investičného projektu. |
| --- | --- |

(57)

Podľa Nemecka bola zo Sassenburgu do Nettgau presunutá aj časť strojov; tieto stroje však neboli zahrnuté do oprávnených nákladov projektu, takže tento presun nebol relevantný pre podporu. S účtovnou hodnotou približne [...] EUR tvorili tieto stroje v každom prípade len veľmi malú časť celkového investičného projektu.

VI.   POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI Z PRÁVNEHO HĽADISKA

| (58) | Posúdenie vychádza zo skutočností, čísel a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie dňa 7. augusta 2000. Keďže od pôvodnej notifikácie do vydania tohto rozhodnutia uplynul nejaký čas, nie je vylúčené, že sa zmenili okolnosti, rozvinuli sa trhy a fakty týkajúce sa projektu sú iné, ako sa pôvodne plánovalo. Túto skutočnosť však Komisie vo svojom posúdení nemôže zohľadniť. Komisia musí v zásade prijať svoje rozhodnutie pred skutočnou realizáciou investície na základe budúceho schváleného vývoja a štatistík týkajúcich sa trhu. Keď sa však o niekoľko rokov zistí, že sa napríklad trhy vyvinuli iným spôsobom, intenzita pomoci sa následne neupraví. Hoci Komisia vydala svoje rozhodnutie viac ako 10 rokov po pôvodnej notifikácii, musí jej hodnotenie vychádzať z faktov a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie, a nie z informácií, ktoré boli poskytnuté neskôr. |
| --- | --- |

(58)

Posúdenie vychádza zo skutočností, čísel a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie dňa 7. augusta 2000. Keďže od pôvodnej notifikácie do vydania tohto rozhodnutia uplynul nejaký čas, nie je vylúčené, že sa zmenili okolnosti, rozvinuli sa trhy a fakty týkajúce sa projektu sú iné, ako sa pôvodne plánovalo. Túto skutočnosť však Komisie vo svojom posúdení nemôže zohľadniť. Komisia musí v zásade prijať svoje rozhodnutie pred skutočnou realizáciou investície na základe budúceho schváleného vývoja a štatistík týkajúcich sa trhu. Keď sa však o niekoľko rokov zistí, že sa napríklad trhy vyvinuli iným spôsobom, intenzita pomoci sa následne neupraví. Hoci Komisia vydala svoje rozhodnutie viac ako 10 rokov po pôvodnej notifikácii, musí jej hodnotenie vychádzať z faktov a skutkových podstát, ktoré boli známe v čase notifikácie, a nie z informácií, ktoré boli poskytnuté neskôr.

6.1.   EXISTENCIA POMOCI PODĽA ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

| (59) | Predmetnú pomoc poskytol členský štát zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri odsek 21 tohto rozhodnutia). Táto pomoc priniesla spoločnostiam Glunz a OSBD výhodu, pretože by inak museli hradiť všetky investície samostatne. Keďže sa príslušné drevené dosky prepravujú cez medzinárodné hranice vo veľkých objemoch, v príslušnom odvetví lesného hospodárstva sa medzi členskými štátmi obchoduje. Finančná výhoda oboch spoločností by tak mohla narušiť hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by mohol ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto zastáva názor, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosti Glunz AG a OSBD v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(59)

Predmetnú pomoc poskytol členský štát zo štátnych prostriedkov v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri odsek 21 tohto rozhodnutia). Táto pomoc priniesla spoločnostiam Glunz a OSBD výhodu, pretože by inak museli hradiť všetky investície samostatne. Keďže sa príslušné drevené dosky prepravujú cez medzinárodné hranice vo veľkých objemoch, v príslušnom odvetví lesného hospodárstva sa medzi členskými štátmi obchoduje. Finančná výhoda oboch spoločností by tak mohla narušiť hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by mohol ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto zastáva názor, že notifikované opatrenie predstavuje štátnu pomoc pre spoločnosti Glunz AG a OSBD v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.2.   NOTIFIKAČNÁ POVINNOSŤ

| (60) | Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty oznámiť všetky opatrenia pomoci pred ich vykonaním. Plánovaná pomoc sa poskytne v súvislosti s dvomi regionálnymi schémami pomoci, ktoré už Komisia schválila. |
| --- | --- |

(60)

Podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ musia členské štáty oznámiť všetky opatrenia pomoci pred ich vykonaním. Plánovaná pomoc sa poskytne v súvislosti s dvomi regionálnymi schémami pomoci, ktoré už Komisia schválila.

| (61) | Podľa MSR 1998 je však intenzita pomoci pre veľké investičné projekty vyňatá z pôsobnosti schváleného režimu, ak príslušná pomoc presiahne určitú hranicu. |
| --- | --- |

(61)

Podľa MSR 1998 je však intenzita pomoci pre veľké investičné projekty vyňatá z pôsobnosti schváleného režimu, ak príslušná pomoc presiahne určitú hranicu.

| (62) | Plánovaná pomoc dosahuje celkovú výšku 69 797 988 EUR. Ak sa predpokladá, že sa táto pomoc vzťahuje len na jeden investičný projekt, odsek 21 ii) MSR 1998 stanovuje notifikačnú povinnosť, pretože celková podpora presahuje viac ako 50 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(62)

Plánovaná pomoc dosahuje celkovú výšku 69 797 988 EUR. Ak sa predpokladá, že sa táto pomoc vzťahuje len na jeden investičný projekt, odsek 21 ii) MSR 1998 stanovuje notifikačnú povinnosť, pretože celková podpora presahuje viac ako 50 miliónov EUR.

| (63) | Ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, Nemecko vo svojej notifikácii podrobne vysvetlilo, že táto pomoc bude poskytnutá na jeden investičný projekt. |
| --- | --- |

(63)

Ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, Nemecko vo svojej notifikácii podrobne vysvetlilo, že táto pomoc bude poskytnutá na jeden investičný projekt.

| (64) | Podľa bodu 7.2 druhého pododseku MSR 1998 sa investičný projekt nemôže umelo rozdeľovať na čiastkové zámery s cieľom vyhnúť sa notifikačnej povinnosti. V danom prípade to tak však nie je podstatné. Aj keby sa vychádzalo z dvoch samostatných investičných projektov, investičná pomoc pre závody spoločností Glunz a OSBD by sa musela oznámiť. |
| --- | --- |

(64)

Podľa bodu 7.2 druhého pododseku MSR 1998 sa investičný projekt nemôže umelo rozdeľovať na čiastkové zámery s cieľom vyhnúť sa notifikačnej povinnosti. V danom prípade to tak však nie je podstatné. Aj keby sa vychádzalo z dvoch samostatných investičných projektov, investičná pomoc pre závody spoločností Glunz a OSBD by sa musela oznámiť.

| (65) | Komisia preto dospela k záveru, že táto pomoc sa podľa MSR 1998 musí notifikovať a posúdiť. |
| --- | --- |

(65)

Komisia preto dospela k záveru, že táto pomoc sa podľa MSR 1998 musí notifikovať a posúdiť.

6.3.   TRI KRITÉRIÁ HODNOTENIA MSR 1998

| (66) | Na stanovenie maximálnej prípustnej intenzity pomoci pre plánovaný projekt musí Komisia podľa MSR 1998 stanoviť maximálnu intenzitu pomoci (strop regionálnej pomoci), ktorú môže podnik v príslušnej podporovanej oblasti získať podľa schválenej schémy regionálnej pomoci platnej v čase notifikácie. |
| --- | --- |

(66)

Na stanovenie maximálnej prípustnej intenzity pomoci pre plánovaný projekt musí Komisia podľa MSR 1998 stanoviť maximálnu intenzitu pomoci (strop regionálnej pomoci), ktorú môže podnik v príslušnej podporovanej oblasti získať podľa schválenej schémy regionálnej pomoci platnej v čase notifikácie.

| (67) | Vzhľadom na to, že notifikácia prebehla 7. augusta 2000, uplatňuje sa mapa regionálnej pomoci z rokov 2000 – 2006 (16). Nettgau (Sasko-Anhaltsko) sa nachádza v podporovanej oblasti podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ so stropom vyjadreným ako ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci vo výške 35 % v čase notifikácie. Komisia konštatuje, že plánovaná intenzita pomoci vo výške 35 % brutto neprekračuje platný strop regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(67)

Vzhľadom na to, že notifikácia prebehla 7. augusta 2000, uplatňuje sa mapa regionálnej pomoci z rokov 2000 – 2006 (16). Nettgau (Sasko-Anhaltsko) sa nachádza v podporovanej oblasti podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ so stropom vyjadreným ako ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci vo výške 35 % v čase notifikácie. Komisia konštatuje, že plánovaná intenzita pomoci vo výške 35 % brutto neprekračuje platný strop regionálnej pomoci.

| (68) | Podľa MSR 1998 musí Komisia uplatniť na percentuálnu sadzbu vo výške 35 % tri korekčné koeficienty, s cieľom stanoviť maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre príslušný projekt: koeficient hospodárskej súťaže (T), koeficient pomeru kapitál/zamestnanosť (I) a koeficient regionálneho vplyvu (M). |
| --- | --- |

(68)

Podľa MSR 1998 musí Komisia uplatniť na percentuálnu sadzbu vo výške 35 % tri korekčné koeficienty, s cieľom stanoviť maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre príslušný projekt: koeficient hospodárskej súťaže (T), koeficient pomeru kapitál/zamestnanosť (I) a koeficient regionálneho vplyvu (M).

| (69) | Ako už bolo uvedené, spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa malo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami a obomi trhmi s výrobkami. |
| --- | --- |

(69)

Ako už bolo uvedené, spoločnosť KronoGroup ďalej tvrdí, že Komisia by mala pomoc pre závod na výrobu dosiek OSB a pomoc pre závod na výrobu drevotrieskových dosiek posúdiť samostatne namiesto toho, aby vypočítala spoločnú intenzitu pomoci pre celý projekt, pretože by sa malo jasne rozlišovať medzi obomi investíciami a obomi trhmi s výrobkami.

| (70) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že pojem „investičný zámer“ v bode 7.2 MSR 1998 je definovaný ako investície podniku do základných prostriedkov, ktoré sú určené na zriadenie alebo rozšírenie prevádzky alebo na začatie činnosti, ktorej výsledkom je úplne nový výrobok alebo zásadná zmena výrobného procesu existujúcej prevádzky. |
| --- | --- |

(70)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že pojem „investičný zámer“ v bode 7.2 MSR 1998 je definovaný ako investície podniku do základných prostriedkov, ktoré sú určené na zriadenie alebo rozšírenie prevádzky alebo na začatie činnosti, ktorej výsledkom je úplne nový výrobok alebo zásadná zmena výrobného procesu existujúcej prevádzky.

| (71) | Nemecko uviedlo podrobné argumenty týkajúce sa spojenia medzi obomi koncernovými sesterskými spoločnosťami v závodoch, ktoré sa nachádzajú na rovnakom mieste. Výrobné zariadenia oboch závodov sú vzájomne prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. V susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek sa okrem toho používajú nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré vznikajú ako odpad pri spracovaní dosiek OSB. Navyše oba závody riadi jedna centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja. |
| --- | --- |

(71)

Nemecko uviedlo podrobné argumenty týkajúce sa spojenia medzi obomi koncernovými sesterskými spoločnosťami v závodoch, ktoré sa nachádzajú na rovnakom mieste. Výrobné zariadenia oboch závodov sú vzájomne prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry. Dosky OSB a drevotrieskové dosky sa spracúvajú a zušľachťujú na tom istom sústruhu, linke na nanášanie vrstiev, ako aj na hobľovačke a brúske. V susednom závode na výrobu drevotrieskových dosiek sa okrem toho používajú nízkokvalitné jemné frakcie, ktoré vznikajú ako odpad pri spracovaní dosiek OSB. Navyše oba závody riadi jedna centrálna správa vrátane oddelení marketingu, nákupu a predaja.

| (72) | Vzhľadom na úzke technické, funkčné a správne prepojenie medzi obomi závodmi, ktoré sa nachádzajú na tom istom mieste, predstavujú investície do závodov na výrobu dosiek OSB a drevotrieskových dosiek jediný investičný projekt, t. j. investíciu na zriadenie prevádzky. Následne sa pre tento celkový investičný projekt vypočíta maximálna prípustná intenzita pomoci. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na úzke technické, funkčné a správne prepojenie medzi obomi závodmi, ktoré sa nachádzajú na tom istom mieste, predstavujú investície do závodov na výrobu dosiek OSB a drevotrieskových dosiek jediný investičný projekt, t. j. investíciu na zriadenie prevádzky. Následne sa pre tento celkový investičný projekt vypočíta maximálna prípustná intenzita pomoci.

6.3.1.   KOEFICIENT HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE (T)

6.3.1.1.   
  Relevantné ustanovenia

| (73) | Podľa bodu 3.2 MSR 1998 je schválenie pomoci podnikom v odvetviach s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou spojené s osobitným nebezpečenstvom narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je kompenzované jej znížením v inej oblasti, prispeje k vyhroteniu problému nadbytočnej štrukturálnej kapacity. Komisia konštatuje, že s notifikovaným projektom vznikajú na vnútornom trhu ďalšie kapacity. Na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže tak treba preskúmať, či sa projekt uskutoční v sektore alebo podsektore s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou. |
| --- | --- |

(73)

Podľa bodu 3.2 MSR 1998 je schválenie pomoci podnikom v odvetviach s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou spojené s osobitným nebezpečenstvom narušenia hospodárskej súťaže. Každé rozšírenie kapacity, ktoré nie je kompenzované jej znížením v inej oblasti, prispeje k vyhroteniu problému nadbytočnej štrukturálnej kapacity. Komisia konštatuje, že s notifikovaným projektom vznikajú na vnútornom trhu ďalšie kapacity. Na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže tak treba preskúmať, či sa projekt uskutoční v sektore alebo podsektore s nadbytočnou štrukturálnou kapacitou.

| (74) | Ak existujú dostatočné údaje o využívaní kapacity, musí Komisia podľa bodu 3.3 MSR 1998 svoju analýzu na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže obmedziť na možnú prítomnosť štrukturálnych/vysokých nadbytočných kapacít v príslušnom sektore alebo podsektore. |
| --- | --- |

(74)

Ak existujú dostatočné údaje o využívaní kapacity, musí Komisia podľa bodu 3.3 MSR 1998 svoju analýzu na stanovenie koeficientu hospodárskej súťaže obmedziť na možnú prítomnosť štrukturálnych/vysokých nadbytočných kapacít v príslušnom sektore alebo podsektore.

| (75) | Podľa bodu 3.4 MSR zisťuje Komisia len v prípade nedostatočných údajov o využívaní kapacity, či sa investícia vykonáva na trhu v poklese. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci T-27/02 Kronofrance/Komisia sa body 3.4 a 3.10 MSR 1998 musia chápať tak, že Komisia musí v prípade, že jej údaje o využívaní kapacity príslušného sektora neumožňujú stanoviť existenciu nadbytočných štrukturálnych kapacít, preskúmať, či daný trh zaznamenáva pokles. Súdny dvor rozsudkom vo veci Nemecko a i./Kronofrance potvrdil rozsudok súdu prvého stupňa. |
| --- | --- |

(75)

Podľa bodu 3.4 MSR zisťuje Komisia len v prípade nedostatočných údajov o využívaní kapacity, či sa investícia vykonáva na trhu v poklese. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci T-27/02 Kronofrance/Komisia sa body 3.4 a 3.10 MSR 1998 musia chápať tak, že Komisia musí v prípade, že jej údaje o využívaní kapacity príslušného sektora neumožňujú stanoviť existenciu nadbytočných štrukturálnych kapacít, preskúmať, či daný trh zaznamenáva pokles. Súdny dvor rozsudkom vo veci Nemecko a i./Kronofrance potvrdil rozsudok súdu prvého stupňa.

| (76) | Z tohto dôvodu Komisia najprv preskúma, či má k dispozícii dostatočné údaje o využívaní kapacít. Ak to tak nie je alebo ak z týchto údajov vyplýva neexistencia nadbytočných štrukturálnych kapacít, Komisia na základe údajov o skutočnej spotrebe preskúma, či ide o trh v poklese. Podľa bodu 3.6 MSR musí Komisia určiť, či príjemcovia pomoci pred podaním žiadosti o štátnu pomoc disponovali podielom na trhu vo výške 40 %. |
| --- | --- |

(76)

Z tohto dôvodu Komisia najprv preskúma, či má k dispozícii dostatočné údaje o využívaní kapacít. Ak to tak nie je alebo ak z týchto údajov vyplýva neexistencia nadbytočných štrukturálnych kapacít, Komisia na základe údajov o skutočnej spotrebe preskúma, či ide o trh v poklese. Podľa bodu 3.6 MSR musí Komisia určiť, či príjemcovia pomoci pred podaním žiadosti o štátnu pomoc disponovali podielom na trhu vo výške 40 %.

| (77) | Trhové údaje o využívaní kapacít sa musia stanoviť na najnižšej úrovni klasifikácie NACE. Na to, aby mohla Komisia stanoviť, či ide o trh v poklese a či sa prekročil strop pre podiel na trhu, musí okrem toho vymedziť príslušný trh pre výrobky, resp. výrobky, na ktoré sa tento investičný projekt vzťahuje. |
| --- | --- |

(77)

Trhové údaje o využívaní kapacít sa musia stanoviť na najnižšej úrovni klasifikácie NACE. Na to, aby mohla Komisia stanoviť, či ide o trh v poklese a či sa prekročil strop pre podiel na trhu, musí okrem toho vymedziť príslušný trh pre výrobky, resp. výrobky, na ktoré sa tento investičný projekt vzťahuje.

6.3.1.2.   
  Príslušné výrobky

| (78) | Tento investičný projekt sa týka výroby dosiek z orientovaných triesok (dosky OSB) a drevotrieskových dosiek. |
| --- | --- |

(78)

Tento investičný projekt sa týka výroby dosiek z orientovaných triesok (dosky OSB) a drevotrieskových dosiek.

| (79) | Drevotrieskové dosky sa vyrábajú z drvených hoblín z guľatiny a/alebo recyklovaných drevených hoblín, ktoré sa spájajú organickým lepidlom. Používajú sa najmä pri výrobe nábytku a na interiérové povrchové úpravy v domoch. |
| --- | --- |

(79)

Drevotrieskové dosky sa vyrábajú z drvených hoblín z guľatiny a/alebo recyklovaných drevených hoblín, ktoré sa spájajú organickým lepidlom. Používajú sa najmä pri výrobe nábytku a na interiérové povrchové úpravy v domoch.

| (80) | Dosky OSB sa vyrábajú z borovicových hoblín spojených do troch vrstiev. Dosky OSB sa používajú najmä pri stavbe montovaných domov, v obalovom priemysle a na obnovu starých budov. Doska OSB bola vyvinutá v 50. rokoch 20. storočia v Severnej Amerike. V 80. a 90. rokoch 20. storočia sa presadila na trhu s drevenými doskami a odvtedy sa často používa ako náhrada za drahšiu preglejku (z mäkkého dreva). |
| --- | --- |

(80)

Dosky OSB sa vyrábajú z borovicových hoblín spojených do troch vrstiev. Dosky OSB sa používajú najmä pri stavbe montovaných domov, v obalovom priemysle a na obnovu starých budov. Doska OSB bola vyvinutá v 50. rokoch 20. storočia v Severnej Amerike. V 80. a 90. rokoch 20. storočia sa presadila na trhu s drevenými doskami a odvtedy sa často používa ako náhrada za drahšiu preglejku (z mäkkého dreva).

6.3.1.3.   
  Príslušný trh

| (81) | Podľa bodu 7.6 MSR 1998 zahŕňa relevantný trh s výrobkami výrobky investičného projektu a výrobky, ktoré môžu spotrebiteľ (z dôvodu špeciálnych vlastností výrobkov, ich ceny a zamýšľaného použitia) alebo výrobca (na základe pružnosti výrobných zariadení) považovať za ich náhradu. Geograficky relevantný trh v zásade zahŕňa EHP, prípadne jeho významnú časť, keď sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlišujú od ostatných oblastí EHP. |
| --- | --- |

(81)

Podľa bodu 7.6 MSR 1998 zahŕňa relevantný trh s výrobkami výrobky investičného projektu a výrobky, ktoré môžu spotrebiteľ (z dôvodu špeciálnych vlastností výrobkov, ich ceny a zamýšľaného použitia) alebo výrobca (na základe pružnosti výrobných zariadení) považovať za ich náhradu. Geograficky relevantný trh v zásade zahŕňa EHP, prípadne jeho významnú časť, keď sa podmienky hospodárskej súťaže v tejto oblasti dostatočne odlišujú od ostatných oblastí EHP.

| (82) | Projekt sa týka výroby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek. Podľa Nemecka sa vo výrobných zariadeniach nemôže vyrábať viac rôznych výrobkov, ale iba variácie tohto istého výrobku s rôznou kvalitou povrchu. Z hľadiska výroby preto možno vylúčiť náhradu z dôvodu pružnosti výrobných zariadení. |
| --- | --- |

(82)

Projekt sa týka výroby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek. Podľa Nemecka sa vo výrobných zariadeniach nemôže vyrábať viac rôznych výrobkov, ale iba variácie tohto istého výrobku s rôznou kvalitou povrchu. Z hľadiska výroby preto možno vylúčiť náhradu z dôvodu pružnosti výrobných zariadení.

| (83) | Na strane dopytu sú však drevotrieskové dosky a dosky OSB do istej miery zastupiteľné, najmä pri výstavbe montovaných domov. Táto náhrada sa však týka menej ako 10 % objemu trhu, preto ju treba klasifikovať ako obmedzenú (17), čo vyplýva z rôzneho účelu konečného použitia a značného cenového rozdielu (dosky OSB stoja 285 EUR/m3 a drevotrieskové dosky 117 EUR/m3). Podľa Komisie je preto zastupiteľnosť príliš nízka na to, aby oprávňovala zaradenie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek do rovnakého relevantného trhu s výrobkami. |
| --- | --- |

(83)

Na strane dopytu sú však drevotrieskové dosky a dosky OSB do istej miery zastupiteľné, najmä pri výstavbe montovaných domov. Táto náhrada sa však týka menej ako 10 % objemu trhu, preto ju treba klasifikovať ako obmedzenú (17), čo vyplýva z rôzneho účelu konečného použitia a značného cenového rozdielu (dosky OSB stoja 285 EUR/m3 a drevotrieskové dosky 117 EUR/m3). Podľa Komisie je preto zastupiteľnosť príliš nízka na to, aby oprávňovala zaradenie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek do rovnakého relevantného trhu s výrobkami.

| (84) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ zastávala názor, že drevotrieskové dosky tvoria samostatný relevantný trh s výrobkami. Keďže toto stanovisko nebolo spochybnené, Komisia konštatuje, že drevotrieskové dosky sa na účely tohto posúdenia považujú za samostatný relevantný trh s výrobkami. |
| --- | --- |

(84)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ zastávala názor, že drevotrieskové dosky tvoria samostatný relevantný trh s výrobkami. Keďže toto stanovisko nebolo spochybnené, Komisia konštatuje, že drevotrieskové dosky sa na účely tohto posúdenia považujú za samostatný relevantný trh s výrobkami.

| (85) | Pokiaľ ide o dosky OSB, v rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa konštatuje, že v EHP existuje medzi doskami OSB a (určitými druhmi/kategóriami) preglejky istá zastupiteľnosť. |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o dosky OSB, v rozhodnutí o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ sa konštatuje, že v EHP existuje medzi doskami OSB a (určitými druhmi/kategóriami) preglejky istá zastupiteľnosť.

| (86) | Preglejka je viacúčelová polymérová kompozitná drevená doska. V podstate sa skladá z rôzneho počtu tenkých vrstiev dreva spojených syntetickým alebo prírodným lepidlom do útvaru nazývaného dyha. Existujú preglejky z mäkkého a tvrdého dreva. Medzi mäkké drevo, ako jedľa, smrek a borovica, patria (prevažne) stále zelené ihličnany (tento termín sa nevzťahuje na tvrdosť dreva), tvrdé drevo je drevo zo stromov so širokými listami, ktoré prinášajú ovocie alebo orechy a ktoré majú v zime väčšinou vegetačný útlm. |
| --- | --- |

(86)

Preglejka je viacúčelová polymérová kompozitná drevená doska. V podstate sa skladá z rôzneho počtu tenkých vrstiev dreva spojených syntetickým alebo prírodným lepidlom do útvaru nazývaného dyha. Existujú preglejky z mäkkého a tvrdého dreva. Medzi mäkké drevo, ako jedľa, smrek a borovica, patria (prevažne) stále zelené ihličnany (tento termín sa nevzťahuje na tvrdosť dreva), tvrdé drevo je drevo zo stromov so širokými listami, ktoré prinášajú ovocie alebo orechy a ktoré majú v zime väčšinou vegetačný útlm.

| (87) | Komisia v záujme jasného stanovenia miery zastupiteľnosti dosiek OSB a rôznych druhov/kategórií preglejky vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje stanovisko k vymedzeniu trhu s doskami OSB. |
| --- | --- |

(87)

Komisia v záujme jasného stanovenia miery zastupiteľnosti dosiek OSB a rôznych druhov/kategórií preglejky vyzvala zúčastnené strany, aby vyjadrili svoje stanovisko k vymedzeniu trhu s doskami OSB.

| (88) | Z pripomienok predložených Nemeckom a spoločnosťou KronoGroup, ktorá je jedným z najdôležitejších konkurentov príjemcu pomoci, vyplýva, že príslušný trh s doskami OSB a preglejkou zahŕňa v konečnom použití obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Len pri tomto konečnom použití dosahuje potenciál náhrady medzi doskami OSB a preglejkou viac ako 50 %. Z dôvodu odlišných vlastností materiálu je potenciál náhrady v prípade dopravných prostriedkov (pomer sila/hmotnosť) a pri výrobe nábytku (optické vlastnosti) pomerne nízky (do 20 %). Tieto argumenty a mieru zastupiteľnosti v závislosti od konečného použitia potvrdil aj Jaakko Pöyry vo svojich štúdiách (18). |
| --- | --- |

(88)

Z pripomienok predložených Nemeckom a spoločnosťou KronoGroup, ktorá je jedným z najdôležitejších konkurentov príjemcu pomoci, vyplýva, že príslušný trh s doskami OSB a preglejkou zahŕňa v konečnom použití obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien. Len pri tomto konečnom použití dosahuje potenciál náhrady medzi doskami OSB a preglejkou viac ako 50 %. Z dôvodu odlišných vlastností materiálu je potenciál náhrady v prípade dopravných prostriedkov (pomer sila/hmotnosť) a pri výrobe nábytku (optické vlastnosti) pomerne nízky (do 20 %). Tieto argumenty a mieru zastupiteľnosti v závislosti od konečného použitia potvrdil aj Jaakko Pöyry vo svojich štúdiách (18).

| (89) | Konečné použitia uvedené v bode 88 sú takmer totožné s použitím preglejky z mäkkého dreva (jediný rozdiel spočíva v tom, že preglejka z mäkkého dreva sa na rozdiel od dosiek OSB používa aj v stavebnom priemysle). Zastupiteľnosť dosiek OSB a preglejky z tvrdého dreva však naproti tomu nie je dostatočne veľká na to, aby bolo možné odôvodniť ich priradenie k rovnakému relevantnému trhu. |
| --- | --- |

(89)

Konečné použitia uvedené v bode 88 sú takmer totožné s použitím preglejky z mäkkého dreva (jediný rozdiel spočíva v tom, že preglejka z mäkkého dreva sa na rozdiel od dosiek OSB používa aj v stavebnom priemysle). Zastupiteľnosť dosiek OSB a preglejky z tvrdého dreva však naproti tomu nie je dostatočne veľká na to, aby bolo možné odôvodniť ich priradenie k rovnakému relevantnému trhu.

| (90) | Komisia preto definuje relevantný trh, do ktorého patria dosky OSB, ako trh pre dosky OSB a preglejku v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien, ktoré sa do značnej miery kryje s trhom pre dosky OSB a preglejku z mäkkého dreva. |
| --- | --- |

(90)

Komisia preto definuje relevantný trh, do ktorého patria dosky OSB, ako trh pre dosky OSB a preglejku v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženie stien, ktoré sa do značnej miery kryje s trhom pre dosky OSB a preglejku z mäkkého dreva.

| (91) | Drevené dosky sa síce prepravujú cez hranice vo veľkom množstve, ide však o neskladný a ťažký výrobok. Keďže preprava na veľké vzdialenosti je spravidla príliš nákladná, rozsah prepravy bol obmedzený približne na 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky tak možno opísať ako viaceré okruhy, ktoré sa navzájom prelínajú, s príslušným výrobným závodom ako centrom. Keďže sú jednotlivé výrobné závody rozptýlené a prirodzené oblasti dodávky sa v rôznej miere prekrývajú, účinky sa čiastočne presúvajú z jedného okruhu do druhého, takže možno predpokladať, že EHP tvorí pre oba výrobky geograficky relevantný trh (19). |
| --- | --- |

(91)

Drevené dosky sa síce prepravujú cez hranice vo veľkom množstve, ide však o neskladný a ťažký výrobok. Keďže preprava na veľké vzdialenosti je spravidla príliš nákladná, rozsah prepravy bol obmedzený približne na 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky tak možno opísať ako viaceré okruhy, ktoré sa navzájom prelínajú, s príslušným výrobným závodom ako centrom. Keďže sú jednotlivé výrobné závody rozptýlené a prirodzené oblasti dodávky sa v rôznej miere prekrývajú, účinky sa čiastočne presúvajú z jedného okruhu do druhého, takže možno predpokladať, že EHP tvorí pre oba výrobky geograficky relevantný trh (19).

6.3.1.4.   
  Informácie týkajúce sa využívania kapacít

| (92) | Podľa bodu 7.7 MSR 1998 nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je miera využívania kapacity príslušného (pod-)sektora za posledných päť rokov v priemere viac ako dva percentuálne body nižšia ako v celom spracovateľskom priemysle. Závažná nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je rozdiel v porovnaní s priemerom spracovateľského priemyslu viac ako päť percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

(92)

Podľa bodu 7.7 MSR 1998 nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je miera využívania kapacity príslušného (pod-)sektora za posledných päť rokov v priemere viac ako dva percentuálne body nižšia ako v celom spracovateľskom priemysle. Závažná nadbytočná štrukturálna kapacita existuje, ak je rozdiel v porovnaní s priemerom spracovateľského priemyslu viac ako päť percentuálnych bodov.

| (93) | Podľa poznámky pod čiarou č. 13 MSR 1998 sa musia trhové údaje o využívaní kapacít stanoviť podľa najnižšej úrovne klasifikácie NACE. Komisia zastáva názor, že výroba dosiek OSB a drevotrieskových dosiek spoločnosťami Glunz a OSBD zodpovedá triede NACE 20.20 (výroba dosiek z dyhy, preglejky, latovky a drevotriesky), pretože na výrobu drevotrieskových dosiek, preglejky a dosiek OSB pripadá 81 % celej výroby drevených dosiek v Európe (20). Komisia preto považuje za primerané uplatniť pri hodnotení využívania kapacít triedu NACE 20.20. |
| --- | --- |

(93)

Podľa poznámky pod čiarou č. 13 MSR 1998 sa musia trhové údaje o využívaní kapacít stanoviť podľa najnižšej úrovne klasifikácie NACE. Komisia zastáva názor, že výroba dosiek OSB a drevotrieskových dosiek spoločnosťami Glunz a OSBD zodpovedá triede NACE 20.20 (výroba dosiek z dyhy, preglejky, latovky a drevotriesky), pretože na výrobu drevotrieskových dosiek, preglejky a dosiek OSB pripadá 81 % celej výroby drevených dosiek v Európe (20). Komisia preto považuje za primerané uplatniť pri hodnotení využívania kapacít triedu NACE 20.20.

| (94) | Nemecko predložilo informácie o priemernej miere vyťaženia v rokoch 1994 – 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHS za triedu NACE 20.20 v súvislosti s výrobou drevených dosiek. Tieto údaje, ktoré boli prevzaté zo štúdie nezávislého znalca (21), spĺňajú požiadavky bodu 7.7 MSR, pretože zodpovedajú sektoru na najnižšej úrovni klasifikácie NACE. |
| --- | --- |

(94)

Nemecko predložilo informácie o priemernej miere vyťaženia v rokoch 1994 – 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHS za triedu NACE 20.20 v súvislosti s výrobou drevených dosiek. Tieto údaje, ktoré boli prevzaté zo štúdie nezávislého znalca (21), spĺňajú požiadavky bodu 7.7 MSR, pretože zodpovedajú sektoru na najnižšej úrovni klasifikácie NACE.

| (95) | Ako základ na výpočet ročnej kapacity definoval znalec dennú kapacitu (23 hodín) výrobného zariadenia nad 300 dní v roku. Tento základ na výpočet ročnej kapacity stanovil na základe informácií z daného odvetvia a zo svojej vlastnej databázy (Wood-Based Panel Mill Databank), ktoré obsahovali údaje týkajúce sa kapacít jednotlivých závodov a strojov. Stanovené informácie o kapacite (23 hodín/300 dní) zohľadňujú rozdiely medzi typom/vekom stroja a umiestnením závodov. |
| --- | --- |

(95)

Ako základ na výpočet ročnej kapacity definoval znalec dennú kapacitu (23 hodín) výrobného zariadenia nad 300 dní v roku. Tento základ na výpočet ročnej kapacity stanovil na základe informácií z daného odvetvia a zo svojej vlastnej databázy (Wood-Based Panel Mill Databank), ktoré obsahovali údaje týkajúce sa kapacít jednotlivých závodov a strojov. Stanovené informácie o kapacite (23 hodín/300 dní) zohľadňujú rozdiely medzi typom/vekom stroja a umiestnením závodov.

| (96) | Štúdia dospela k záveru, že ročná miera využitia kapacít v rokoch 1994 až 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHP dosahovala v prípade drevotrieskových dosiek 88,8 %, v prípade dosiek OSB 80,4 %, v prípade drevotrieskových dosiek a dosiek OSB spolu 88,8 % a v prípade drevených dosiek spolu (NACE 20.20) 85 %. |
| --- | --- |

(96)

Štúdia dospela k záveru, že ročná miera využitia kapacít v rokoch 1994 až 1998 (v čase notifikácie boli k dispozícii údaje za týchto päť rokov) v EHP dosahovala v prípade drevotrieskových dosiek 88,8 %, v prípade dosiek OSB 80,4 %, v prípade drevotrieskových dosiek a dosiek OSB spolu 88,8 % a v prípade drevených dosiek spolu (NACE 20.20) 85 %.

| (97) | Celkové využitie priemyslu na výrobu drevených dosiek (NACE 20.20) v EHP sa uvádza v tejto tabuľke: | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková výroba (v 1 000 m3) | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Celková kapacita (v 1 000 m3) | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Miera využitia | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

Celkové využitie priemyslu na výrobu drevených dosiek (NACE 20.20) v EHP sa uvádza v tejto tabuľke:

1994

1995

1996

1997

1998

Celková výroba (v 1 000 m3)

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Celková kapacita (v 1 000 m3)

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Miera využitia

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | Komisia vzala do úvahy aj druhú štúdiu (22), ktorá bola vypracovaná na jej podnet. V tejto druhej štúdii bolo na základe kapacity 22 hodín denne a 345 dní v roku za obdobie 1995 až 1997 stanovené priemerné vyťaženie v miere 81,8 %. Táto štúdia zreteľne vychádza len z priemernej ročnej kapacity moderných zariadení; navyše chýbajú údaje o ostatných rokoch v období 1994 až 1998. |
| --- | --- |

(98)

Komisia vzala do úvahy aj druhú štúdiu (22), ktorá bola vypracovaná na jej podnet. V tejto druhej štúdii bolo na základe kapacity 22 hodín denne a 345 dní v roku za obdobie 1995 až 1997 stanovené priemerné vyťaženie v miere 81,8 %. Táto štúdia zreteľne vychádza len z priemernej ročnej kapacity moderných zariadení; navyše chýbajú údaje o ostatných rokoch v období 1994 až 1998.

| (99) | Podľa bodu 3.1 MSR 1998 používa Komisia na vyhodnotenie pravdepodobného vplyvu na hospodársku súťaž na príslušnom trhu aj údaje z nezávislých externých zdrojov. Ak takéto údaje nie sú k dispozícii, zohľadní príslušné údaje od členských štátov bez obmedzenia. Komisia považuje štúdiu, ktorú predložilo Nemecko, za dostatočne spoľahlivú. Ďalšia štúdia, ktorá neposkytuje úplné informácie, by navyše viedla k rovnakému výsledku. |
| --- | --- |

(99)

Podľa bodu 3.1 MSR 1998 používa Komisia na vyhodnotenie pravdepodobného vplyvu na hospodársku súťaž na príslušnom trhu aj údaje z nezávislých externých zdrojov. Ak takéto údaje nie sú k dispozícii, zohľadní príslušné údaje od členských štátov bez obmedzenia. Komisia považuje štúdiu, ktorú predložilo Nemecko, za dostatočne spoľahlivú. Ďalšia štúdia, ktorá neposkytuje úplné informácie, by navyše viedla k rovnakému výsledku.

| (100) | V rokoch 1994 až 1998 dosahovala priemerná ročná miera využívania kapacít pre celý spracovateľský priemysel v Únii 81,72 %. |
| --- | --- |

(100)

V rokoch 1994 až 1998 dosahovala priemerná ročná miera využívania kapacít pre celý spracovateľský priemysel v Únii 81,72 %.

| (101) | Komisia preto dospela k záveru, že tento investičný projekt povedie k zvýšeniu kapacity v sektore, v ktorom neexistuje nadbytočná kapacita. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci Kronofrance/Komisia však Komisia musí – ak ako v tomto prípade dospeje k záveru, že nadbytočná štrukturálna kapacita neexistuje – zohľadniť otázku, či ide o trh v poklese. |
| --- | --- |

(101)

Komisia preto dospela k záveru, že tento investičný projekt povedie k zvýšeniu kapacity v sektore, v ktorom neexistuje nadbytočná kapacita. Podľa rozsudku súdu prvého stupňa vo veci Kronofrance/Komisia však Komisia musí – ak ako v tomto prípade dospeje k záveru, že nadbytočná štrukturálna kapacita neexistuje – zohľadniť otázku, či ide o trh v poklese.

6.3.1.5.   
  Údaje o skutočnej spotrebe

| (102) | S cieľom určiť, či ide o trh v poklese, porovnáva Komisia podľa bodu 3.4 MSR 1998 vývoj skutočnej spotreby príslušných výrobkov (t. j. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mierou rastu celého spracovateľského priemyslu v EHP. |
| --- | --- |

(102)

S cieľom určiť, či ide o trh v poklese, porovnáva Komisia podľa bodu 3.4 MSR 1998 vývoj skutočnej spotreby príslušných výrobkov (t. j. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mierou rastu celého spracovateľského priemyslu v EHP.

| (103) | Podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relevantný trh s výrobkami pokles, ak bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby daného výrobku za posledných päť rokov značne (minimálne 10 %) pod ročným priemerom celého spracovateľského priemyslu v EHP s výnimkou prípadu, ak by zaznamenal výrazný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu tohto výrobku. Trh zaznamenávajúci absolútny pokles je trh, na ktorom bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov negatívna. |
| --- | --- |

(103)

Podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relevantný trh s výrobkami pokles, ak bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby daného výrobku za posledných päť rokov značne (minimálne 10 %) pod ročným priemerom celého spracovateľského priemyslu v EHP s výnimkou prípadu, ak by zaznamenal výrazný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu tohto výrobku. Trh zaznamenávajúci absolútny pokles je trh, na ktorom bola priemerná ročná miera rastu skutočnej spotreby za posledných päť rokov negatívna.

| (104) | Priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP predstavovala v rokoch 1993 až 1998 (23) spolu 5,78 %. |
| --- | --- |

(104)

Priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP predstavovala v rokoch 1993 až 1998 (23) spolu 5,78 %.

| (105) | Zo štúdie nezávislého znalca (24), ktorá obsahovala údaje o hodnote skutočnej spotreby drevotrieskových dosiek (v miliardách EUR) vyplývajú za obdobie 1993 – 1998 tieto údaje (v čase notifikácie boli za týchto šesť rokov k dispozícii tieto údaje):












  V miliardáchEUR | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Ročná miera rastu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Drevotries-kové dosky | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Zo štúdie nezávislého znalca (24), ktorá obsahovala údaje o hodnote skutočnej spotreby drevotrieskových dosiek (v miliardách EUR) vyplývajú za obdobie 1993 – 1998 tieto údaje (v čase notifikácie boli za týchto šesť rokov k dispozícii tieto údaje):

V miliardáchEUR

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Ročná miera rastu

Drevotries-kové dosky

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | Komisia konštatuje, že rozdiel v raste (5,78 % v porovnaní so 4,15 %) predstavuje viac ako 10 %. Je to tak aj v tomto prípade, keď boli namiesto toho predložené údaje do roku 1999 (t. j. za obdobie 1994 až 1999), ako to uviedla spoločnosť KronoGroup. |
| --- | --- |

(106)

Komisia konštatuje, že rozdiel v raste (5,78 % v porovnaní so 4,15 %) predstavuje viac ako 10 %. Je to tak aj v tomto prípade, keď boli namiesto toho predložené údaje do roku 1999 (t. j. za obdobie 1994 až 1999), ako to uviedla spoločnosť KronoGroup.

| (107) | Nemecko vo svojich pripomienkach odkazuje na bod 7.8 MSR 1998, podľa ktorého trh (ani vtedy, keď je ročná miera rastu nižšia ako ročný priemer celého spracovateľského priemyslu v EHP) nemožno považovať za trh s relatívnym poklesom, ak sa v prípade výrobku zaznamenal výrazný vzostupný trend relatívnej miery rastu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na analýzu, z ktorej vyplýva, že skutočná spotreba drevotrieskových dosiek v rokoch 1973 až 2003 stúpla o 36 % rýchlejšie v porovnaní s pridanou hodnotou v spracovateľskom priemysle. |
| --- | --- |

(107)

Nemecko vo svojich pripomienkach odkazuje na bod 7.8 MSR 1998, podľa ktorého trh (ani vtedy, keď je ročná miera rastu nižšia ako ročný priemer celého spracovateľského priemyslu v EHP) nemožno považovať za trh s relatívnym poklesom, ak sa v prípade výrobku zaznamenal výrazný vzostupný trend relatívnej miery rastu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na analýzu, z ktorej vyplýva, že skutočná spotreba drevotrieskových dosiek v rokoch 1973 až 2003 stúpla o 36 % rýchlejšie v porovnaní s pridanou hodnotou v spracovateľskom priemysle.

| (108) | Podľa Komisie nie je táto skutočnosť dostatočným dôkazom pre silný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu dopytu po drevotrieskových doskách. Táto podmienka MSR 1998 sa vzťahuje na situáciu, v ktorej bola priemerná ročná miera rastu relevantného trhu za posledných päť rokov síce nízka, ale za posledné roky zaznamenala jasný nárast, ktorý by sa mohol udržať v najbližších rokoch, t. j. krátkodobo, keď sa uskutoční podporovaná investícia. Zabezpečí sa tým, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou bude nízke. |
| --- | --- |

(108)

Podľa Komisie nie je táto skutočnosť dostatočným dôkazom pre silný vzostupný trend pri relatívnej miere rastu dopytu po drevotrieskových doskách. Táto podmienka MSR 1998 sa vzťahuje na situáciu, v ktorej bola priemerná ročná miera rastu relevantného trhu za posledných päť rokov síce nízka, ale za posledné roky zaznamenala jasný nárast, ktorý by sa mohol udržať v najbližších rokoch, t. j. krátkodobo, keď sa uskutoční podporovaná investícia. Zabezpečí sa tým, že narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou bude nízke.

| (109) | Analýza sa však opiera o veľmi dlhodobé údaje neumožňujúce prognózu najbližšej budúcnosti, ktorá má väčší význam pre posúdenie vplyvu. Navyše obsahuje údaje až do roku 2003, ktoré v čase pôvodnej notifikácie v roku 2000 neboli k dispozícii. |
| --- | --- |

(109)

Analýza sa však opiera o veľmi dlhodobé údaje neumožňujúce prognózu najbližšej budúcnosti, ktorá má väčší význam pre posúdenie vplyvu. Navyše obsahuje údaje až do roku 2003, ktoré v čase pôvodnej notifikácie v roku 2000 neboli k dispozícii.

| (110) | Komisia sa preto domnieva, že trh s drevotrieskovými doskami podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relatívny pokles a koeficient hospodárskej súťaže T je pre tento výrobok potrebné stanoviť na hodnotu 0,75. |
| --- | --- |

(110)

Komisia sa preto domnieva, že trh s drevotrieskovými doskami podľa bodu 7.8 MSR 1998 zaznamenáva relatívny pokles a koeficient hospodárskej súťaže T je pre tento výrobok potrebné stanoviť na hodnotu 0,75.

| (111) | V rokoch 1993 až 1998 predstavovala priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP 5,78 %. |
| --- | --- |

(111)

V rokoch 1993 až 1998 predstavovala priemerná ročná miera rastu spracovateľského priemyslu v EHP 5,78 %.

| (112) | Nemecko vo svojej notifikácii odkazuje na analýzu nezávislého poradcu (25), ktorá obsahuje tieto údaje týkajúce sa hodnoty skutočnej spotreby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien v EHP v rokoch 1993 až 1998 (v miliardách EUR): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Ročná miera rastu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dosky OSB | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Kategórie preglejok | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| Dosky OSB a kategórie preglejok
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Nemecko vo svojej notifikácii odkazuje na analýzu nezávislého poradcu (25), ktorá obsahuje tieto údaje týkajúce sa hodnoty skutočnej spotreby dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien v EHP v rokoch 1993 až 1998 (v miliardách EUR):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Ročná miera rastu

Dosky OSB

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Kategórie preglejok

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

Dosky OSB a kategórie preglejok
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | V prípade relevantného trhu, ktorého súčasťou sú kategórie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien, tak rozdiel v raste (5,765 % v porovnaní s 5,78 %) nepredstavuje viac ako 10 %. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 tak v prípade relevantného trhu nejde o trh v poklese, preto sa na trh s doskami OSB uplatňuje koeficient hospodárskej súťaže T vo výške 1. |
| --- | --- |

(113)

V prípade relevantného trhu, ktorého súčasťou sú kategórie dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v konečnom použití na obaly, oplotenie, krovy, podlahy, ako aj vnútorné a vonkajšie obloženia stien, tak rozdiel v raste (5,765 % v porovnaní s 5,78 %) nepredstavuje viac ako 10 %. Podľa bodu 7.8 MSR 1998 tak v prípade relevantného trhu nejde o trh v poklese, preto sa na trh s doskami OSB uplatňuje koeficient hospodárskej súťaže T vo výške 1.

6.3.1.6.   
  Podiely na relevantnom trhu

| (114) | Komisia musí pri stanovení koeficientu hospodárskej súťaže podľa bodu 3.6 MSR 1998 preskúmať aj to, či podiel skupiny, do ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD, dosahuje na relevantnom trhu 40 % alebo viac, takže existuje riziko, že poskytnutie pomoci, ktorá by v bežnom prípade bola v príslušnom regióne maximálne prípustná, by viedlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(114)

Komisia musí pri stanovení koeficientu hospodárskej súťaže podľa bodu 3.6 MSR 1998 preskúmať aj to, či podiel skupiny, do ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD, dosahuje na relevantnom trhu 40 % alebo viac, takže existuje riziko, že poskytnutie pomoci, ktorá by v bežnom prípade bola v príslušnom regióne maximálne prípustná, by viedlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.

| (115) | Nemecko predložilo k podielom na trhu skupiny SONAE, materskej spoločnosti podniku TAFISA, ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD na úrovni EHP (27) v rokoch 1999 (pred investíciou) a 2002 (po investícii) tieto údaje:







  Trhy s výrobkami | 1999 (pred investíciou) | 2002 (po investícii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Drevotrieskové dosky | [...] | [...] |
| Dosky OSB a kategórie preglejok (28) | [...] | [...] |

(115)

Nemecko predložilo k podielom na trhu skupiny SONAE, materskej spoločnosti podniku TAFISA, ktorej patria spoločnosti Glunz a OSBD na úrovni EHP (27) v rokoch 1999 (pred investíciou) a 2002 (po investícii) tieto údaje:

Trhy s výrobkami

1999 (pred investíciou)

2002 (po investícii)

Drevotrieskové dosky

[...]

[...]

Dosky OSB a kategórie preglejok (28)

[...]

[...]

| (116) | Z uvedených údajov vyplýva, že podiel skupiny SONAE na relevantných trhoch v čase notifikácie nepresiahol hodnotu 40 %. Z tohto dôvodu sa stanovené koeficienty hospodárskej súťaže nemusia znižovať. |
| --- | --- |

(116)

Z uvedených údajov vyplýva, že podiel skupiny SONAE na relevantných trhoch v čase notifikácie nepresiahol hodnotu 40 %. Z tohto dôvodu sa stanovené koeficienty hospodárskej súťaže nemusia znižovať.

6.3.2.   KOEFICIENT POMER KAPITÁLU/ZAMESTNANOSTI

| (117) | Spoločnosť KronoGroup zastávala vo svojich pripomienkach stanovisko, že pracovné miesta, ktoré boli presunuté dôsledku zatvorenia závodu spoločnosti Glunz na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenbergu, by sa pri určovaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv (oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadniť. Ich zohľadnenie by bolo podľa stanoviska spoločnosti KronoGroup v rozpore so stanoveným cieľom MSR 1998, ktorým je vytvoriť v tejto oblasti pracovné miesta pre miestnych obyvateľov. |
| --- | --- |

(117)

Spoločnosť KronoGroup zastávala vo svojich pripomienkach stanovisko, že pracovné miesta, ktoré boli presunuté dôsledku zatvorenia závodu spoločnosti Glunz na výrobu drevotrieskových dosiek v Sassenbergu, by sa pri určovaní koeficientov pomer kapitál/zamestnanosť a regionálny vplyv (oba závisia od počtu pracovných miest vytvorených na základe tejto investície) nemali zohľadniť. Ich zohľadnenie by bolo podľa stanoviska spoločnosti KronoGroup v rozpore so stanoveným cieľom MSR 1998, ktorým je vytvoriť v tejto oblasti pracovné miesta pre miestnych obyvateľov.

| (118) | Termín „vytváranie pracovných miest“ v zmysle MSR 1998 je potrebné chápať v súvislosti s podporovanou oblasťou, pretože tento projekt prispeje prostredníctvom vytvorenia pracovných miest v tejto oblasti k regionálnemu rozvoju. Javí sa preto ako oprávnené uznať nové pracovné miesta, ktoré boli vytvorené pre príslušnú oblasť, za „vytvorené pracovné miesta“. Vytváranie pracovných miest v podporovanej oblasti na základe účinkov presahovania je okrem toho pre túto oblasť nepochybne prínosom, ak sa voľné miesta obsadia zamestnancami, ktorí dochádzajú z okolitých oblastí (v tomto prípade ide o nepodporovanú oblasť v rovnakom členskom štáte), čím sa dosiahne hlavný cieľ regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(118)

Termín „vytváranie pracovných miest“ v zmysle MSR 1998 je potrebné chápať v súvislosti s podporovanou oblasťou, pretože tento projekt prispeje prostredníctvom vytvorenia pracovných miest v tejto oblasti k regionálnemu rozvoju. Javí sa preto ako oprávnené uznať nové pracovné miesta, ktoré boli vytvorené pre príslušnú oblasť, za „vytvorené pracovné miesta“. Vytváranie pracovných miest v podporovanej oblasti na základe účinkov presahovania je okrem toho pre túto oblasť nepochybne prínosom, ak sa voľné miesta obsadia zamestnancami, ktorí dochádzajú z okolitých oblastí (v tomto prípade ide o nepodporovanú oblasť v rovnakom členskom štáte), čím sa dosiahne hlavný cieľ regionálnej pomoci.

| (119) | Komisia preto tieto pracovné miesta zohľadní pri určovaní koeficientov pomer kapitálu/zamestnanosti a regionálny vplyv tohto investičného projektu. |
| --- | --- |

(119)

Komisia preto tieto pracovné miesta zohľadní pri určovaní koeficientov pomer kapitálu/zamestnanosti a regionálny vplyv tohto investičného projektu.

| (120) | MSR 1998 obsahuje koeficient pomer kapitál/zamestnanosť, pomocou ktorého sa maximálna intenzita pomoci upraví tak, aby boli zvýhodnené tie projekty, ktoré prostredníctvom vytvorenia relatívne vyššieho počtu nových priamych pracovných miest účinne prispejú k zníženiu nezamestnanosti. |
| --- | --- |

(120)

MSR 1998 obsahuje koeficient pomer kapitál/zamestnanosť, pomocou ktorého sa maximálna intenzita pomoci upraví tak, aby boli zvýhodnené tie projekty, ktoré prostredníctvom vytvorenia relatívne vyššieho počtu nových priamych pracovných miest účinne prispejú k zníženiu nezamestnanosti.

| (121) | Rôzne koeficienty pre pomer kapitál/zamestnanosť sú uvedené v bode 3.10. číslo 2 MSR 1998. V tomto prípade sa pomocou celkovej investície vo výške 199 400 000 EUR vytvorí 355 pracovných miest. Vzniká tak pomer 561 700 EUR na pracovné miesto, takže koeficient „I“ pre úpravu maximálne prípustnej intenzity pomoci je 0,8. |
| --- | --- |

(121)

Rôzne koeficienty pre pomer kapitál/zamestnanosť sú uvedené v bode 3.10. číslo 2 MSR 1998. V tomto prípade sa pomocou celkovej investície vo výške 199 400 000 EUR vytvorí 355 pracovných miest. Vzniká tak pomer 561 700 EUR na pracovné miesto, takže koeficient „I“ pre úpravu maximálne prípustnej intenzity pomoci je 0,8.

6.3.3.   KOEFICIENT REGIONÁLNEHO VPLYVU (M)

| (122) | Koeficient regionálneho vplyvu zohľadňuje pozitívne vplyvy podporovanej novej investície na hospodárstvo príslušnej podporovanej oblasti. Vytvorenie pracovných miest možno použiť na meranie prínosu projektu na rozvoj danej oblasti. Prostredníctvom investície s vysokým podielom kapitálu možno vytvoriť značný počet nepriamych pracovných miest v príslušnej podporovanej oblasti a v prípadných susedných podporovaných oblastiach. Pod vytváraním pracovných miest je v tejto súvislosti potrebné chápať pracovné miesta, ktoré boli priamo vytvorené na základe tohto projektu, ako aj pracovné miesta, ktoré vytvorili priami dodávatelia a odberatelia na základe tejto oprávnenej investície. |
| --- | --- |

(122)

Koeficient regionálneho vplyvu zohľadňuje pozitívne vplyvy podporovanej novej investície na hospodárstvo príslušnej podporovanej oblasti. Vytvorenie pracovných miest možno použiť na meranie prínosu projektu na rozvoj danej oblasti. Prostredníctvom investície s vysokým podielom kapitálu možno vytvoriť značný počet nepriamych pracovných miest v príslušnej podporovanej oblasti a v prípadných susedných podporovaných oblastiach. Pod vytváraním pracovných miest je v tejto súvislosti potrebné chápať pracovné miesta, ktoré boli priamo vytvorené na základe tohto projektu, ako aj pracovné miesta, ktoré vytvorili priami dodávatelia a odberatelia na základe tejto oprávnenej investície.

| (123) | Nemecko uviedlo v čase notifikácie zo 7. augusta 2000 počet nepriamych pracovných miest, ktoré vznikli na základe investície po dokončení centra na spracovanie dreva, a to celkovo 520, a rozdelilo ich podľa potrieb jednotlivých výrobných oblastí: | Výroba dosiek OSB:
  nepriame pracovné miesta | Výroba dosiek OSB:
  pomocné sily | Výroba drevotries-kových dosiek:
  nepriame pracovné miesta | Výroba drevotries-kových dosiek:
  pomocné sily | Spolu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spracovanie dreva | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Preprava dreva do závodu | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Preprava lepidla do závodu | 5 | | 8 | | 13 |
| Preprava paliva do závodu | 2 | | 3 | | 5 |
| Preprava melanínového papiera | | | 1 | | 1 |
| Preprava zo závodu k zákazníkovi | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Služby (údržba, oprava zariadení) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Upratovacie práce treťou stranou | 5 | | 5 | | 10 |
| Ubytovanie, spotrebný tovar pre zamestnancov | 2 | | 5 | | 7 |
| Spolu | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Nemecko uviedlo v čase notifikácie zo 7. augusta 2000 počet nepriamych pracovných miest, ktoré vznikli na základe investície po dokončení centra na spracovanie dreva, a to celkovo 520, a rozdelilo ich podľa potrieb jednotlivých výrobných oblastí:

Výroba dosiek OSB:

nepriame pracovné miesta

Výroba dosiek OSB:

pomocné sily

Výroba drevotries-kových dosiek:

nepriame pracovné miesta

Výroba drevotries-kových dosiek:

pomocné sily

Spolu

Spracovanie dreva

61

11

70

12

154

Preprava dreva do závodu

42

8

77

14

141

Preprava lepidla do závodu

5

8

13

Preprava paliva do závodu

2

3

5

Preprava melanínového papiera

1

1

Preprava zo závodu k zákazníkovi

50

9

76

14

149

Služby (údržba, oprava zariadení)

17

3

17

3

40

Upratovacie práce treťou stranou

5

5

10

Ubytovanie, spotrebný tovar pre zamestnancov

2

5

7

Spolu

184

31

262

43

520

| (124) | Očakávaný počet novovzniknutých pracovných miest sa vypočítal takto: |
| --- | --- |

(124)

Očakávaný počet novovzniknutých pracovných miest sa vypočítal takto:

| (125) | Podľa Nemecka je dodávka materiálu do závodov a konečných výrobkov zákazníkom najdôležitejším zdrojom nepriamych pracovných miest s počtom 309, ktoré vznikli v oboch výrobných oblastiach. |
| --- | --- |

(125)

Podľa Nemecka je dodávka materiálu do závodov a konečných výrobkov zákazníkom najdôležitejším zdrojom nepriamych pracovných miest s počtom 309, ktoré vznikli v oboch výrobných oblastiach.

| (126) | Odhadovaná výroba približne [...] m3 výrobkov z dosiek OSB má viesť k odbytu približne [...] m3. Na výrobu jedného metra kubického hotového výrobku sa spotrebuje približne [...] m3 dreva, čo predstavuje spotrebu dreva približne [...] m3 za rok. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na [...] t a ročná spotreba palív na [...] t. |
| --- | --- |

(126)

Odhadovaná výroba približne [...] m3 výrobkov z dosiek OSB má viesť k odbytu približne [...] m3. Na výrobu jedného metra kubického hotového výrobku sa spotrebuje približne [...] m3 dreva, čo predstavuje spotrebu dreva približne [...] m3 za rok. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na [...] t a ročná spotreba palív na [...] t.

| (127) | Surovinu na výrobky z dosiek OSB tvorí na 100 % drevo, ktoré sa vyrúbe v okruhu asi 100 km v okolí závodu. Denná spotreba dreva v závodoch sa odhaduje na [...] m3, ktoré sa prepravuje v nákladných vozidlách s kapacitou [...] m3. Na 2 denné jazdy a kapacitu [...] m3 je potrebných 39 nákladných vozidiel a 39 vodičov, 8 pomocných síl a 3 mechanici, čo je spolu 50 nepriamo vzniknutých pracovných miest. Komisia sa však domnieva, že zamestnávanie pomocných pracovných síl nezodpovedá definícii pracovných miest podľa bodov 3.7 a 7.5 MSR 1998 (29). Z tohto dôvodu môže uznať len 42 nepriamo vzniknutých pracovných miest na prepravu materiálu do závodov. |
| --- | --- |

(127)

Surovinu na výrobky z dosiek OSB tvorí na 100 % drevo, ktoré sa vyrúbe v okruhu asi 100 km v okolí závodu. Denná spotreba dreva v závodoch sa odhaduje na [...] m3, ktoré sa prepravuje v nákladných vozidlách s kapacitou [...] m3. Na 2 denné jazdy a kapacitu [...] m3 je potrebných 39 nákladných vozidiel a 39 vodičov, 8 pomocných síl a 3 mechanici, čo je spolu 50 nepriamo vzniknutých pracovných miest. Komisia sa však domnieva, že zamestnávanie pomocných pracovných síl nezodpovedá definícii pracovných miest podľa bodov 3.7 a 7.5 MSR 1998 (29). Z tohto dôvodu môže uznať len 42 nepriamo vzniknutých pracovných miest na prepravu materiálu do závodov.

| (128) | Predpokladaný odbyt [...] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval [...] m3 výrobkov OSB na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou [...] m3. Na 46 jázd denne je potrebných 46 vodičov, 9 pomocných síl a 4 mechanici, čo by zároveň viedlo k nepriamemu vytvoreniu 59 nových pracovných miest. Bez pomocných síl by tak vzniklo 50 nepriamo vytvorených pracovných miest potrebných na prepravu hotových výrobkov zákazníkom. |
| --- | --- |

(128)

Predpokladaný odbyt [...] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval [...] m3 výrobkov OSB na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou [...] m3. Na 46 jázd denne je potrebných 46 vodičov, 9 pomocných síl a 4 mechanici, čo by zároveň viedlo k nepriamemu vytvoreniu 59 nových pracovných miest. Bez pomocných síl by tak vzniklo 50 nepriamo vytvorených pracovných miest potrebných na prepravu hotových výrobkov zákazníkom.

| (129) | Výrobná kapacita závodu na výrobu drevotrieskových dosiek sa odhaduje asi na [...] m3 surových drevotrieskových dosiek a [...] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Predaj by mal dosiahnuť [...] m3 surových drevotrieskových dosiek a [...] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Rozdiel medzi predpokladanou kapacitou a odhadom dopytu vyplýva zo skutočnosti, že značná časť drevotrieskových dosiek sa povrchovo upravuje. Celkový dopyt po dreve sa uvádza na [...] m3 ročne. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na [...] t a ročná spotreba palív na [...] t. |
| --- | --- |

(129)

Výrobná kapacita závodu na výrobu drevotrieskových dosiek sa odhaduje asi na [...] m3 surových drevotrieskových dosiek a [...] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Predaj by mal dosiahnuť [...] m3 surových drevotrieskových dosiek a [...] m3 dosiek s povrchovou úpravou. Rozdiel medzi predpokladanou kapacitou a odhadom dopytu vyplýva zo skutočnosti, že značná časť drevotrieskových dosiek sa povrchovo upravuje. Celkový dopyt po dreve sa uvádza na [...] m3 ročne. Ročná spotreba lepidla a chemických látok sa odhaduje na [...] t a ročná spotreba palív na [...] t.

| (130) | Aj v prípade drevotrieskových dosiek sa drevo do závodu dopravuje z okruhu približne 100 km. Denná spotreba sa odhaduje na [...] m3 guľatiny, [...] m3 drevených obalov a [...] m3 štiepky. Prepravná kapacita sa v prípade guľatiny odhaduje na [...] m3 a v prípade drevených obalov a štiepky na [...] m3. To predstavuje 72 denných jázd s potrebou 72 vodičov a 14 pomocných síl, ako aj 5 mechanikov, čo by spolu predstavovalo 91 nepriamo vytvorených pracovných miest. Ak sa odpočítajú pomocní pracovníci, vytvorí sa v oblasti dodávky materiálu do závodu na výrobu drevotrieskových dosiek 77 pracovných miest. |
| --- | --- |

(130)

Aj v prípade drevotrieskových dosiek sa drevo do závodu dopravuje z okruhu približne 100 km. Denná spotreba sa odhaduje na [...] m3 guľatiny, [...] m3 drevených obalov a [...] m3 štiepky. Prepravná kapacita sa v prípade guľatiny odhaduje na [...] m3 a v prípade drevených obalov a štiepky na [...] m3. To predstavuje 72 denných jázd s potrebou 72 vodičov a 14 pomocných síl, ako aj 5 mechanikov, čo by spolu predstavovalo 91 nepriamo vytvorených pracovných miest. Ak sa odpočítajú pomocní pracovníci, vytvorí sa v oblasti dodávky materiálu do závodu na výrobu drevotrieskových dosiek 77 pracovných miest.

| (131) | Predpokladaný predaj [...] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval [...] m3 drevotrieskových dosiek na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou [...] m3. Ak od uvedených 71 vodičov, 14 pomocných síl a 5 mechanikov odpočítame pomocné sily, možno na prepravu hotových výrobkov zákazníkom uznať 76 nepriamo vytvorených pracovných miest. |
| --- | --- |

(131)

Predpokladaný predaj [...] m3 by za 251 pracovných dní predstavoval [...] m3 drevotrieskových dosiek na deň prepravovaných nákladnými vozidlami s kapacitou [...] m3. Ak od uvedených 71 vodičov, 14 pomocných síl a 5 mechanikov odpočítame pomocné sily, možno na prepravu hotových výrobkov zákazníkom uznať 76 nepriamo vytvorených pracovných miest.

| (132) | Nemecko neuviedlo nijaké informácie k 19 nepriamym pracovným miestam, ktoré sa majú vytvoriť v oblasti prepravy lepidla, palív a melamínového papiera do oboch závodov. Komisia však tento počet považuje za reálny. |
| --- | --- |

(132)

Nemecko neuviedlo nijaké informácie k 19 nepriamym pracovným miestam, ktoré sa majú vytvoriť v oblasti prepravy lepidla, palív a melamínového papiera do oboch závodov. Komisia však tento počet považuje za reálny.

| (133) | Komisia tak vychádza z predpokladu, že v oblasti dopravy bude možné nepriamo vytvoriť celkovo 264 pracovných miest. |
| --- | --- |

(133)

Komisia tak vychádza z predpokladu, že v oblasti dopravy bude možné nepriamo vytvoriť celkovo 264 pracovných miest.

| (134) | Spracovanie dreva je druhým najdôležitejším zdrojom nepriameho vytvárania pracovných miest v počte 251 dní za rok. |
| --- | --- |

(134)

Spracovanie dreva je druhým najdôležitejším zdrojom nepriameho vytvárania pracovných miest v počte 251 dní za rok.

| (135) | Na výrobu dosiek OSB je potrebné denné množstvo dreva v počte [...] m3, z ktorého sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na mechanické spracovanie [...] m3 je potrebných 25 skupín, na každú z nich pripadajú 2 strojníci a 2 pracovníci na spracovanie dreva, ako aj jeden pomocný pracovník na 6 skupín; každá skupina má dennú kapacitu [...] m3, na čo je potrebných 54 pracovných miest. Na manuálne spracovanie [...] m3 je potrebných 13 lesných robotníkov s dennou kapacitou [...] m3 na osobu. Podľa Nemecka vzniká okrem 67 nepriamo vytvorených pracovných miest 13 pracovných miest pre pomocné sily, takže celkový počet pracovných miest dosahuje hodnotu 80. Zo 67 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 61 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta. |
| --- | --- |

(135)

Na výrobu dosiek OSB je potrebné denné množstvo dreva v počte [...] m3, z ktorého sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na mechanické spracovanie [...] m3 je potrebných 25 skupín, na každú z nich pripadajú 2 strojníci a 2 pracovníci na spracovanie dreva, ako aj jeden pomocný pracovník na 6 skupín; každá skupina má dennú kapacitu [...] m3, na čo je potrebných 54 pracovných miest. Na manuálne spracovanie [...] m3 je potrebných 13 lesných robotníkov s dennou kapacitou [...] m3 na osobu. Podľa Nemecka vzniká okrem 67 nepriamo vytvorených pracovných miest 13 pracovných miest pre pomocné sily, takže celkový počet pracovných miest dosahuje hodnotu 80. Zo 67 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 61 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.

| (136) | Na výrobu drevotrieskových dosiek je potrebné denné množstvo [...] m3 dreva, z čoho sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na základe rovnakých výpočtov, ako pre činnosti v oblasti lesného hospodárstva na výrobu dosiek OSB dospelo Nemecko k počtu 41 nepriamo vytvorených pracovných miest vrátane 5 miest pre pomocné sily. Zo 41 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 32 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta. |
| --- | --- |

(136)

Na výrobu drevotrieskových dosiek je potrebné denné množstvo [...] m3 dreva, z čoho sa 95 % spracúva mechanicky a 5 % manuálne. Na základe rovnakých výpočtov, ako pre činnosti v oblasti lesného hospodárstva na výrobu dosiek OSB dospelo Nemecko k počtu 41 nepriamo vytvorených pracovných miest vrátane 5 miest pre pomocné sily. Zo 41 nepriamo vytvorených pracovných miest ich však len 32 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, preto sa musia vziať do úvahy len tieto pracovné miesta.

| (137) | Pri dennom množstve [...] m3 drevených obalov vychádza Nemecko z predpokladu, že v oblasti výrubu dreva, jeho prepravy a rozdelenia podľa veľkosti vznikne nepriamo 36 pracovných miest, 7 pracovných miest vznikne pre pomocné sily a 7 pracovných miest v oblasti nákupu materiálu, logistiky atď. Zo 43 nepriamo vytvorených pracovných miest však len 38 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach. |
| --- | --- |

(137)

Pri dennom množstve [...] m3 drevených obalov vychádza Nemecko z predpokladu, že v oblasti výrubu dreva, jeho prepravy a rozdelenia podľa veľkosti vznikne nepriamo 36 pracovných miest, 7 pracovných miest vznikne pre pomocné sily a 7 pracovných miest v oblasti nákupu materiálu, logistiky atď. Zo 43 nepriamo vytvorených pracovných miest však len 38 vznikne v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach.

| (138) | Pri činnostiach v oblasti lesného hospodárstva sa tak podľa Komisie nepriamo vytvorí celkovo 131 pracovných miest. |
| --- | --- |

(138)

Pri činnostiach v oblasti lesného hospodárstva sa tak podľa Komisie nepriamo vytvorí celkovo 131 pracovných miest.

| (139) | Nemecko neposkytlo nijaké informácie o vytvorení 51 pracovných miest a o 6 pomocných silách v odvetví služieb ani o ubytovaní a spotrebnom tovare. Keďže niektoré pracovné miesta si oba závody môžu rozdeliť, Komisia považuje za reálny počet len 45 nepriamo vytvorených pracovných miest. |
| --- | --- |

(139)

Nemecko neposkytlo nijaké informácie o vytvorení 51 pracovných miest a o 6 pomocných silách v odvetví služieb ani o ubytovaní a spotrebnom tovare. Keďže niektoré pracovné miesta si oba závody môžu rozdeliť, Komisia považuje za reálny počet len 45 nepriamo vytvorených pracovných miest.

| (140) | Celkový počet pracovných miest nepriamo vytvorených v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, dosahuje spolu počet 440. S výnimkou nepriamych pracovných miest, ktoré sú len zabezpečené, by tak celkový počet nepriamo vzniknutých pracovných miest predstavoval počet 407. V porovnaní s 355 priamo vytvorenými pracovnými miestami prevyšuje podiel v oboch prípadoch (440, resp. 407) 100 %, preto je koeficient regionálneho vplyvu (M) stanovený na 1,5. |
| --- | --- |

(140)

Celkový počet pracovných miest nepriamo vytvorených v podporovanej oblasti, resp. v priľahlých podporovaných oblastiach, dosahuje spolu počet 440. S výnimkou nepriamych pracovných miest, ktoré sú len zabezpečené, by tak celkový počet nepriamo vzniknutých pracovných miest predstavoval počet 407. V porovnaní s 355 priamo vytvorenými pracovnými miestami prevyšuje podiel v oboch prípadoch (440, resp. 407) 100 %, preto je koeficient regionálneho vplyvu (M) stanovený na 1,5.

6.3.4.   MAXIMÁLNA PRÍPUSTNÁ INTENZITA POMOCI PRE INVESTIČNÝ PROJEKT

| (141) | Maximálna prípustná intenzita pomoci sa podľa bodu 3.10 MSR 1998 vypočíta podľa vzorca R × T × I × M (30). |
| --- | --- |

(141)

Maximálna prípustná intenzita pomoci sa podľa bodu 3.10 MSR 1998 vypočíta podľa vzorca R × T × I × M (30).

| (142) | Keďže koeficient hospodárskej súťaže T sa pri oboch príslušných výrobkov odlišuje (v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1 a v prípade drevotrieskových dosiek 0,75), je potrebné určiť, ako vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý projekt. MSR 1998 neuvádza v tejto súvislosti nijaké vysvetlenie. |
| --- | --- |

(142)

Keďže koeficient hospodárskej súťaže T sa pri oboch príslušných výrobkov odlišuje (v prípade dosiek OSB je tento koeficient 1 a v prípade drevotrieskových dosiek 0,75), je potrebné určiť, ako vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý projekt. MSR 1998 neuvádza v tejto súvislosti nijaké vysvetlenie.

| (143) | V podobnom prípade, ktorý takisto spadá do MSR 1998 a ktorý sa týkal dvoch výrobkov s rôznymi koeficientmi hospodárskej súťaže (vec C 15/06 – Pilkington (31)) Komisia konštatuje, že vyváženie oboch koeficientov hospodárskej súťaže na základe ich jednotlivého podielu na investíciách pre oba výrobky by bolo umelé, pretože daný projekt sa skladal z jedného úplne integrovaného závodu. Komisia preto na takéto vyváženie skúmala vzťah medzi vytvorenými kapacitami pre oba výrobky. |
| --- | --- |

(143)

V podobnom prípade, ktorý takisto spadá do MSR 1998 a ktorý sa týkal dvoch výrobkov s rôznymi koeficientmi hospodárskej súťaže (vec C 15/06 – Pilkington (31)) Komisia konštatuje, že vyváženie oboch koeficientov hospodárskej súťaže na základe ich jednotlivého podielu na investíciách pre oba výrobky by bolo umelé, pretože daný projekt sa skladal z jedného úplne integrovaného závodu. Komisia preto na takéto vyváženie skúmala vzťah medzi vytvorenými kapacitami pre oba výrobky.

| (144) | Tento projekt sa týka, ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, dvoch vzájomne prepojených závodov (závodu na výrobu dosiek OSB a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek), ktoré sú prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry a spoločnej správy. Oprávnené náklady možno rozdeliť podľa oboch závodov. V tomto prípade tak na rozdiel od rozhodnutia vo veci Pilkington možno na základe pomeru oprávnených investičných nákladov na oba výrobky vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(144)

Tento projekt sa týka, ako je uvedené v odseku 2.3 tohto rozhodnutia, dvoch vzájomne prepojených závodov (závodu na výrobu dosiek OSB a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek), ktoré sú prepojené prostredníctvom spoločnej technickej infraštruktúry a spoločnej správy. Oprávnené náklady možno rozdeliť podľa oboch závodov. V tomto prípade tak na rozdiel od rozhodnutia vo veci Pilkington možno na základe pomeru oprávnených investičných nákladov na oba výrobky vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže.

| (145) | Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania ako tretiu možnosť na vyváženie rôznych koeficientov hospodárskej súťaže oboch výrobkov navrhuje, aby sa v tejto súvislosti použil hrubý zisk (32) oboch výrobných zariadení. Podľa Nemecka by sa tým zabezpečilo, že prínos oboch príslušných výrobkov by sa zohľadnil v hospodárskom výsledku. |
| --- | --- |

(145)

Nemecko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania ako tretiu možnosť na vyváženie rôznych koeficientov hospodárskej súťaže oboch výrobkov navrhuje, aby sa v tejto súvislosti použil hrubý zisk (32) oboch výrobných zariadení. Podľa Nemecka by sa tým zabezpečilo, že prínos oboch príslušných výrobkov by sa zohľadnil v hospodárskom výsledku.

| (146) | V závislosti od konkrétneho postupu bude kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý investičný projekt predstavovať 0,86 (výpočet na základe pomeru kapacít (33)), 0,85 (výpočet na základe pomeru investičných nákladov (34)) alebo 0,92 (výpočet na základe pomeru hrubého zisku (35)). |
| --- | --- |

(146)

V závislosti od konkrétneho postupu bude kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže pre celý investičný projekt predstavovať 0,86 (výpočet na základe pomeru kapacít (33)), 0,85 (výpočet na základe pomeru investičných nákladov (34)) alebo 0,92 (výpočet na základe pomeru hrubého zisku (35)).

| (147) | Keďže zvyšné dva koeficienty potrebné na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci predstavujú 0,8 (pomer kapitál/zamestnanosť, I) a 1,5 (regionálny vplyv, M), podľa bodu 3.10 MSR 1998 tak podľa vzorca R × T × I × M vyplýva maximálne prípustná intenzita pomoci 36,12 %, 35,70 %, resp. 38,64 %. V dôsledku toho je intenzita pomoci vo výške 35 %, ktorú oznámilo Nemecko, v každom prípade zlučiteľná s MSR 1998. |
| --- | --- |

(147)

Keďže zvyšné dva koeficienty potrebné na výpočet maximálnej prípustnej intenzity pomoci predstavujú 0,8 (pomer kapitál/zamestnanosť, I) a 1,5 (regionálny vplyv, M), podľa bodu 3.10 MSR 1998 tak podľa vzorca R × T × I × M vyplýva maximálne prípustná intenzita pomoci 36,12 %, 35,70 %, resp. 38,64 %. V dôsledku toho je intenzita pomoci vo výške 35 %, ktorú oznámilo Nemecko, v každom prípade zlučiteľná s MSR 1998.

| (148) | Je preto potrebné určiť, na základe akého postupu sa má vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže. Postup, ktorý navrhuje Nemecko (a ktorý vedie k najvýhodnejšiemu výsledku), sa však musí v každom prípade zamietnuť, pretože vychádza z údajov z roku 2004, ktoré v čase notifikácie neboli k dispozícii. |
| --- | --- |

(148)

Je preto potrebné určiť, na základe akého postupu sa má vypočítať kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže. Postup, ktorý navrhuje Nemecko (a ktorý vedie k najvýhodnejšiemu výsledku), sa však musí v každom prípade zamietnuť, pretože vychádza z údajov z roku 2004, ktoré v čase notifikácie neboli k dispozícii.

6.3.5.   NIJAKÝ PRÍKAZ NA VRÁTENIE POMOCI

| (149) | Je potrebné pripomenúť, že Nemecko už príjemcom pomoci poskytlo pomoc v celkovej výške [...] EUR (zo schválenej celkovej sumy vo výške 69 797 988 EUR). |
| --- | --- |

(149)

Je potrebné pripomenúť, že Nemecko už príjemcom pomoci poskytlo pomoc v celkovej výške [...] EUR (zo schválenej celkovej sumy vo výške 69 797 988 EUR).

| (150) | Spoločnosť KronoGroup vo svojich pripomienkach zastávala názor, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(150)

Spoločnosť KronoGroup vo svojich pripomienkach zastávala názor, že Komisia by mala nariadiť dočasné vrátenie pomoci podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (151) | Príkaz na vrátenie pomoci je mimoriadne opatrenie, ktoré môže Komisia prijať len v prípade, že boli splnené špecifické podmienky stanovené v článku 11 nariadenia (ES) č. 659/1999. Spoločnosť KronoGroup neuviedla nijaké presvedčivé argumenty, že tieto podmienky boli splnené; v každom prípade by príkaz na vrátenie pomoci nebol v tomto prípade vhodný. |
| --- | --- |

(151)

Príkaz na vrátenie pomoci je mimoriadne opatrenie, ktoré môže Komisia prijať len v prípade, že boli splnené špecifické podmienky stanovené v článku 11 nariadenia (ES) č. 659/1999. Spoločnosť KronoGroup neuviedla nijaké presvedčivé argumenty, že tieto podmienky boli splnené; v každom prípade by príkaz na vrátenie pomoci nebol v tomto prípade vhodný.

VII.   ZÁVER

| (152) | Komisia skonštatovala, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Intenzita pomoci 35 %, ktorú uplatnilo Nemecko, je však zlučiteľná s MSR 1998. V dôsledku toho možno predmetnú pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(152)

Komisia skonštatovala, že Nemecko poskytlo predmetnú pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Intenzita pomoci 35 %, ktorú uplatnilo Nemecko, je však zlučiteľná s MSR 1998. V dôsledku toho možno predmetnú pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

VYDALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc Nemecka v prospech spoločností Glunz AG a OSB Deutschland GmbH vo výške 69 797 988 EUR je podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 23. marca 2011

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 nadobudli namiesto článkov 87 a 88 Zmluvy o ES účinnosť články 107 a 108 ZFEÚ. Články 87 a 88 Zmluvy o ES a články 107 a 108 ZFEÚ sú v podstate identické. Na účely tohto rozhodnutia sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ v prípade potreby chápu ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 263, 22.10.2005, s. 7.

2

(3)  Ú. v. ES C 107, 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Zb. 2004, II-4177.

4

(5)  Porovnaj vec C-199/06 (CELF), Zb. 2008, I-469, body 60 – 64.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

6

(7)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

7

(8)  Zb. 2008, I-6619.

8

(9)  Štátna pomoc N 209/99 – list Komisie D/105751 z 2. augusta 2000.

9

(10)  Štátna pomoc N 702/97 – list Komisie D/12438 z 30. decembra 1999

10

(11)  Tento údaj podlieha služobnému tajomstvu.

11

(12)  Tieto informácie poskytla právnická kancelária Luther, Willma, Buchholz, Baierlein a Nierer v mene spoločnosti KronoGroup.

12

(13)  Štrukturálna ponuka a dopyt v oblasti dosiek v Európe, 10. decembra 2003.

13

(14)  Tento región nebol podľa nemeckej mapy regionálnej pomoci platnej v rokoch 2000 – 2006 podporovanou oblasťou.

14

(15)  Profesor Collignon je členom dozornej rady spoločnosti Glunz AG.

15

(16)  Ú. v. ES C 340, 27.11.1999, s. 8.

16

(17)  Jaako Pöyry Consulting: Vývoj priemyslu drevených dosiek – miera využívania kapacít a náhrad dosiek OSB a drevotrieskových dosiek v Európskom hospodárskom priestore 1993 – 1998, 20. jún 2000.

17

(18)  Znalecký posudok o možnom potenciáli náhrady dosiek OSB preglejkou a výpočte kapacity závodu. Jaakko Pöyry, 15. septembra 2000. Náhrada dosiek OSB a preglejky v Európskom hospodárskom priestore. Jaakko Pöyry, 13. február 2001.

18

(19)  Pozri tiež vec IV/M.599 – Noranda Forest/Glunz (Ú. v. ES C 298, 11.11.1995).

19

Noranda Forest/Glunz

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, znalecký posudok Trhová štruktúra a hospodárska súťaž v európskom drevospracujúcom priemysle, 2001.

20

(21)  Jaako Pöyry Consulting: Vývoj spotreby drevotrieskových dosiek a dosiek OSB a miera využívania kapacít v EHP 1993 – 1998, 14. apríl 2000.

21

(22)  Porovnaj poznámku pod čiarou č. 19.

22

(23)  Na výpočet priemernej ročnej miery rastu v lehote päť rokov sú potrebné údaje o skutočnej spotrebe za obdobie šesť rokov.

23

(24)  Jaakko Pöyry: Vývoj spotreby drevených dosiek v EHP 1993 – 1999.

24

(25)  Správa Jaakka Pöyryho: Vývoj spotreby dosiek OSB a preglejky v Európskom hospodárskom priestore 1993 – 1998.

25

(26)  V konečnom použití na obaly, oplotenia, krovy, podlahy a vnútorný obklad.

26

(27)  Vo svojom zložení v čase pôvodnej notifikácie v roku 2000.

27

(28)  V konečnom použití na obaly, oplotenia, krovy, podlahy a vnútorný obklad.

28

(29)  Trvalé pracovné miesta na plný úväzok v priamej súvislosti s projektom.

29

(30)  Pričom „R“ znamená maximálnu intenzitu pomoci pre veľké podniky v príslušnej oblasti podpory, „T“ hospodársku súťaž, „I“ pomer kapitál/zamestnanosť a „M“ regionálny vplyv.

30

(31)  Ú. v. EÚ L 49, 20.2.2009, s. 18.

31

(32)  Hrubý zisk sa vypočíta ako rozdiel medzi výnosmi a variabilnými nákladmi, ktoré priamo súvisia s výrobkom. Hrubý zisk možno považovať za príspevok výrobku na pokrytie fixných nákladov. Inak povedané, hrubý zisk stanovuje výšku zisku na predanú jednotku.

32

(33)  V notifikácii sa výrobná kapacita nového závodu na výrobu dosiek OSB odhaduje na [...] m3 (42 %) a nového závodu na výrobu drevotrieskových dosiek na [...] m3 (58 %). Z toho vyplýva kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

33

3

3

(34)  Oprávnené náklady na závod na výrobu dosiek OSB predstavujú 81,8 milióna EUR (41 %) a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek na 117,6 milióna EUR (59 %). Z toho vyplýva kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

34

(35)  Podľa Nemecka bol relatívny hrubý zisk závodu na výrobu dosiek OSB za rok 2004 68,5 % a závodu na výrobu drevotrieskových dosiek 31,5 %. Z toho vyplýva kombinovaný koeficient hospodárskej súťaže 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.

35

---

USMERNENIA

| 3.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 228/37

---

USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 25. augusta 2011,

ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov

(ECB/2011/13)

(2011/525/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho články 5.1, 12.1 a 14.3,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (1),

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2008/32) (2),

keďže:

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (3), zbavila inštitúcie elektronického peňažníctva ich postavenia úverových inštitúcií. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje smernica 2000/46/ES (3), zbavila inštitúcie elektronického peňažníctva ich postavenia úverových inštitúcií.

| (2) | V dôsledku toho je potrebné zmeniť rozsah, periodicitu a termín vykazovania pre inštitúcie elektronického peňažníctva na zaistenie riadneho zberu štatistických údajov o elektronickom peňažníctve. Vykazovanie by malo najmä umožniť súhrnné monitorovanie vydavateľov elektronických peňazí, ktorí nie sú úverovými inštitúciami bez ohľadu na to, či spadajú pod vymedzenie pojmu „peňažné finančné inštitúcie“. Okrem toho by sa mal v usmernení ECB/2007/9 z 1. augusta 2007 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (4) upraviť slovník pojmov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku toho je potrebné zmeniť rozsah, periodicitu a termín vykazovania pre inštitúcie elektronického peňažníctva na zaistenie riadneho zberu štatistických údajov o elektronickom peňažníctve. Vykazovanie by malo najmä umožniť súhrnné monitorovanie vydavateľov elektronických peňazí, ktorí nie sú úverovými inštitúciami bez ohľadu na to, či spadajú pod vymedzenie pojmu „peňažné finančné inštitúcie“. Okrem toho by sa mal v usmernení ECB/2007/9 z 1. augusta 2007 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (4) upraviť slovník pojmov,

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Usmernenie ECB/2007/9 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 5 sa nahrádza takto:
  „Článok 5
  Štatistika elektronických peňazí
  ECB v spolupráci s národnými centrálnymi bankami každoročne zisťuje a zaznamenáva charakteristické znaky systémov elektronických peňazí v EÚ, dostupnosť príslušných štatistických informácií a zodpovedajúce metódy zostavovania štatistík. Národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie o elektronických peniazoch vydaných PFI, ktorým nebola udelená výnimka podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) v súlade so zoznamom položiek uvedeným v časti 2 tabuľke 1 prílohy III k tomuto usmerneniu.
  Mesačné alebo štvrťročné údaje sa vykazujú do ECB najmenej dvakrát ročne najneskôr v posledný pracovný deň v apríli (údaje ku koncu marca) a v posledný pracovný deň v októbri (údaje ku koncu septembra). V závislosti od dostupnosti údajov národných centrálnych bánk sa môžu uskutočňovať aj častejšie prenosy údajov s mesačnou alebo štvrťročnou periodicitou a to najneskôr v posledný pracovný deň mesiaca nasledujúceho po skončení referenčného obdobia. V prípade chýbajúcich údajov použijú národné centrálne banky odhady alebo predbežné údaje, ak je to možné.
  Toto vykazovanie sa vzťahuje na inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sa zaoberajú najmä finančným sprostredkovaním vo forme vydávania elektronických peňazí, a teda spadajú pod vymedzenie pojmu PFI, a na inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sa nezaoberajú najmä finančným sprostredkovaním vo forme vydávania elektronických peňazí, a teda nespadajú pod vymedzenie pojmu PFI. Toto vykazovanie tiež zahŕňa vykazovanie malými PFI, ktorým bola udelená výnimka podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) bez ohľadu na to, či sú úverovými inštitúciami.
  Národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie v súlade so zoznamom položiek uvedeným v tabuľke 2 v časti 2 prílohy III k tomuto usmerneniu. Údaje vydavateľov elektronických peňazí, ktorí nespadajú pod vymedzenie pojmu PFI, a teda nepodliehajú požiadavkám na pravidelné štatistické vykazovanie bilančných položiek sa vykazujú v rozsahu, v akom ich národné centrálne banky môžu získať od ich príslušných orgánov dohľadu alebo z iných vhodných zdrojov.
  Série údajov sa vykazujú ECB ročne v posledný pracovný deň mesiaca nasledujúceho po skončení referenčného obdobia. V prípade chýbajúcich údajov použijú národné centrálne banky odhady alebo predbežné údaje, ak je to možné.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

Štatistika elektronických peňazí

ECB v spolupráci s národnými centrálnymi bankami každoročne zisťuje a zaznamenáva charakteristické znaky systémov elektronických peňazí v EÚ, dostupnosť príslušných štatistických informácií a zodpovedajúce metódy zostavovania štatistík. Národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie o elektronických peniazoch vydaných PFI, ktorým nebola udelená výnimka podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) v súlade so zoznamom položiek uvedeným v časti 2 tabuľke 1 prílohy III k tomuto usmerneniu.

Mesačné alebo štvrťročné údaje sa vykazujú do ECB najmenej dvakrát ročne najneskôr v posledný pracovný deň v apríli (údaje ku koncu marca) a v posledný pracovný deň v októbri (údaje ku koncu septembra). V závislosti od dostupnosti údajov národných centrálnych bánk sa môžu uskutočňovať aj častejšie prenosy údajov s mesačnou alebo štvrťročnou periodicitou a to najneskôr v posledný pracovný deň mesiaca nasledujúceho po skončení referenčného obdobia. V prípade chýbajúcich údajov použijú národné centrálne banky odhady alebo predbežné údaje, ak je to možné.

Toto vykazovanie sa vzťahuje na inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sa zaoberajú najmä finančným sprostredkovaním vo forme vydávania elektronických peňazí, a teda spadajú pod vymedzenie pojmu PFI, a na inštitúcie elektronického peňažníctva, ktoré sa nezaoberajú najmä finančným sprostredkovaním vo forme vydávania elektronických peňazí, a teda nespadajú pod vymedzenie pojmu PFI. Toto vykazovanie tiež zahŕňa vykazovanie malými PFI, ktorým bola udelená výnimka podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) bez ohľadu na to, či sú úverovými inštitúciami.

Národné centrálne banky vykazujú štatistické informácie v súlade so zoznamom položiek uvedeným v tabuľke 2 v časti 2 prílohy III k tomuto usmerneniu. Údaje vydavateľov elektronických peňazí, ktorí nespadajú pod vymedzenie pojmu PFI, a teda nepodliehajú požiadavkám na pravidelné štatistické vykazovanie bilančných položiek sa vykazujú v rozsahu, v akom ich národné centrálne banky môžu získať od ich príslušných orgánov dohľadu alebo z iných vhodných zdrojov.

Série údajov sa vykazujú ECB ročne v posledný pracovný deň mesiaca nasledujúceho po skončení referenčného obdobia. V prípade chýbajúcich údajov použijú národné centrálne banky odhady alebo predbežné údaje, ak je to možné.“

| 2. | Príloha III sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

2.

Príloha III sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto usmerneniu.

| 3. | Slovník pojmov sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tomuto usmerneniu. |
| --- | --- |

3.

Slovník pojmov sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tomuto usmerneniu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto usmernenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

Vo Frankfurte nad Mohanom 25. augusta 2011

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 341, 27.12.2007, s. 1.

4

---

PRÍLOHA I

Časť 2 prílohy III sa nahrádza takto:

„ČASŤ 2

Štatistika elektronických peňazí

Údaje za ostatné PFI (stavy)

Tabuľka 1

Požiadavky na mesačné alebo štvrťročné štatistické vykazovanie, kde nebola udelená výnimka podľa článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32)

| BILANČNÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

BILANČNÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatné zúčastnené členské štáty |
| --- | --- |

B.

Ostatné zúčastnené členské štáty

| C. | Zvyšok sveta |
| --- | --- |

C.

Zvyšok sveta

| D. | Nečlenené |
| --- | --- |

D.

Nečlenené

PASÍVA

| 9. | Vklady (všetky meny) |
| --- | --- |

9.

| 9e. | Vklady – euro |
| --- | --- |

9e.

| 9.1e. | Splatné na požiadanie |
| --- | --- |

9.1e.

z toho: elektronické peniaze

| 9.1.1e. | Elektronické peniaze, ktoré sú založené na technickom vybavení |
| --- | --- |

9.1.1e.

| 9.1.2e. | Elektronické peniaze, ktoré sú založené na programovom vybavení |
| --- | --- |

9.1.2e.

| 9x. | Vklady – cudzie meny |
| --- | --- |

9x.

| 9.1x. | Splatné na požiadanie |
| --- | --- |

9.1x.

z toho: elektronické peniaze

| 9.1.1x. | Elektronické peniaze, ktoré sú založené na technickom vybavení |
| --- | --- |

9.1.1x.

| 9.1.2x. | Elektronické peniaze, ktoré sú založené na programovom vybavení |
| --- | --- |

9.1.2x.

Celkový objem elektronických peňazí

Tabuľka 2

Požiadavky na ročné štatistické vykazovanie elektronických peňazí vydaných inštitúciami elektronického peňažníctva, ktoré nie sú úverovými inštitúciami

| BILANČNÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

BILANČNÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatné zúčastnené členské štáty |
| --- | --- |

B.

Ostatné zúčastnené členské štáty

| C. | Zvyšok sveta |
| --- | --- |

C.

Zvyšok sveta

| D. | Nečlenené |
| --- | --- |

D.

Nečlenené

Celkové aktíva/pasíva

z toho: vklady v elektronických peniazoch (všetky meny)“

---

PRÍLOHA II

Slovník pojmov sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Vymedzenie pojmu „elektronické peniaze“ sa nahrádza takto:
  „Elektronickými peniazmi: sa rozumie elektronicky, ako aj magneticky uchovaná peňažná hodnota, tak ako ju predstavuje nárok voči vydavateľovi, vydaná pri prijatí peňažných prostriedkov na účely uskutočňovania platobných transakcií a prijatá inou fyzickou alebo právnickou osobou ako je vydavateľ elektronických peňazí.“ |
| --- | --- |

1.

Vymedzenie pojmu „elektronické peniaze“ sa nahrádza takto:

„Elektronickými peniazmi: sa rozumie elektronicky, ako aj magneticky uchovaná peňažná hodnota, tak ako ju predstavuje nárok voči vydavateľovi, vydaná pri prijatí peňažných prostriedkov na účely uskutočňovania platobných transakcií a prijatá inou fyzickou alebo právnickou osobou ako je vydavateľ elektronických peňazí.“

| 2. | Vymedzenie pojmu „inštitúcia elektronického peňažníctva“ sa nahrádza takto:
  „Inštitúciou elektronického peňažníctva: sa rozumie právnická osoba, ktorej bolo udelené povolenie vydávať elektronické peniaze.“ |
| --- | --- |

2.

Vymedzenie pojmu „inštitúcia elektronického peňažníctva“ sa nahrádza takto:

„Inštitúciou elektronického peňažníctva: sa rozumie právnická osoba, ktorej bolo udelené povolenie vydávať elektronické peniaze.“

| 3. | Vymedzenie pojmu „peňažné prostriedky“ sa nahrádza takto:
  „Peňažnými prostriedkami: sa rozumie hotovosť, bezhotovostné peniaze a elektronické peniaze.“ |
| --- | --- |

3.

Vymedzenie pojmu „peňažné prostriedky“ sa nahrádza takto:

„Peňažnými prostriedkami: sa rozumie hotovosť, bezhotovostné peniaze a elektronické peniaze.“

| 4. | Vymedzenie pojmu „fondy peňažného trhu“ sa nahrádza takto:
  „Fondy peňažného trhu: sú vymedzené v článku 1a nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).“ |
| --- | --- |

4.

Vymedzenie pojmu „fondy peňažného trhu“ sa nahrádza takto:

„Fondy peňažného trhu: sú vymedzené v článku 1a nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).“

---