# Euroopa Liidu L 176/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.176.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 176 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide5. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.176.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 176

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide5. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/392/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. mai 2011, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, sõlmimise kohta | 1 |
| Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 647/2011, 4. juuli 2011, millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 258/2010 (millega kehtestatakse impordi eritingimused Indiast pärit või sealt saadetud guarkummi suhtes pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastatuse ohu tõttu, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/352/EÜ) sloveenikeelset versiooni (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 648/2011, 4. juuli 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 ajavahemiku osas, millal kohaldatakse üleminekumeetmeid tingimuste suhtes, mille alusel tehakse teatavate loomade suhtes erandeid nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelust (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 649/2011, 4. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 650/2011, 4. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 22 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2011/64/EL, 21. juuni 2011, tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta | 24 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/393/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 8. märts 2011, meetme C 18/10 (ex NN 20/10) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud lennukitööstuse tarnijate suhtes (tagatis Aero 2008)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1378 all)

   (
  1
  ) | 37 |
| | | 2011/394/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4594 all)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2011/395/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2011, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/241/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid teatavate Madagaskarilt pärit loomsete saaduste suhtes, välja arvatud kalatooted
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4642 all)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | 2011/396/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 4. juuli 2011, millega antakse Jaapanis asuvale laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4595 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | 2011/397/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 21. juuni 2011, euro pangatähtede tootmise keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise menetluse kohta (ECB/2011/8) | 52 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/392/EL

*

Nõukogu otsus, 13. mai 2011, Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 647/2011, 4. juuli 2011, millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 258/2010 (millega kehtestatakse impordi eritingimused Indiast pärit või sealt saadetud guarkummi suhtes pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastatuse ohu tõttu, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/352/EÜ) sloveenikeelset versiooni (
  1
  )

1

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 648/2011, 4. juuli 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 ajavahemiku osas, millal kohaldatakse üleminekumeetmeid tingimuste suhtes, mille alusel tehakse teatavate loomade suhtes erandeid nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelust (
  1
  )

1

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 649/2011, 4. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 650/2011, 4. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

22

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2011/64/EL, 21. juuni 2011, tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta

24

OTSUSED

2011/393/EL

*

Komisjoni otsus, 8. märts 2011, meetme C 18/10 (ex NN 20/10) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud lennukitööstuse tarnijate suhtes (tagatis Aero 2008)
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1378 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1378 all)

1

37

2011/394/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4594 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4594 all)

1

45

2011/395/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. juuli 2011, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/241/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid teatavate Madagaskarilt pärit loomsete saaduste suhtes, välja arvatud kalatooted
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4642 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4642 all)

1

50

2011/396/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 4. juuli 2011, millega antakse Jaapanis asuvale laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4595 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4595 all)

1

51

2011/397/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 21. juuni 2011, euro pangatähtede tootmise keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise menetluse kohta (ECB/2011/8)

(ECB/2011/8)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. mai 2011,

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, sõlmimise kohta

(2011/392/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku, koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Vahemere piirkonna partneritega, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord. |
| --- | --- |

(1)

24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Vahemere piirkonna partneritega, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord.

| (2) | Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides aluslepingu artikli 207 kohaselt määratud komiteega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides aluslepingu artikli 207 kohaselt määratud komiteega.

| (3) | Läbirääkimised on lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord (edaspidi „leping”), parafeeriti 9. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised on lõpule viidud ning Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord (edaspidi „leping”), parafeeriti 9. detsembril 2009.

| (4) | Leping kirjutati liidu nimel alla 13. detsembril 2010. |
| --- | --- |

(4)

Leping kirjutati liidu nimel alla 13. detsembril 2010.

| (5) | Leping tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(5)

Leping tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artiklis 23 ettenähtud teate (1).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. mai 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline

LEPING,

milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord

EUROOPA LIIT (edaspidi „liit”)

ühelt poolt ja

MAROKO KUNINGRIIK (edaspidi „Maroko”)

teiselt poolt,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   PEATÜKK

EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärk on hoida ära ja lahendada lepinguosaliste vahelisi kaubandusalaseid vaidlusi, otsides vastastikust rahuldust pakkuvaid lahendusi.

Artikkel 2

Lepingu kohaldamine

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse vaidluste suhtes, mis käsitlevad Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, edaspidi „assotsiatsioonileping”, (1) II jaotise sätete (välja arvatud artikkel 24) ning Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala- ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning millega asendatakse Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel) protokollid nr 1, 2 ja 3 ning nende lisad ja muudatused) väidetavaid rikkumisi. Käesoleva lepingu menetlusi kohaldatakse juhul, kui 60 päeva pärast vaidlusest assotsiatsiooninõukogule teatamist vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 86 ei ole assotsiatsiooninõukogu suutnud vaidlust lahendada.

2.   Assotsiatsioonilepingu artiklit 86 kohaldatakse assotsiatsioonilepingu muude sätete kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidluste suhtes.

3.   Lõike 1 kohaldamisel peetakse vaidlus lahendatuks siis, kui assotsiatsiooninõukogu on võtnud vastu otsuse vastavalt assotsiatsioonilepingu artikli 86 lõikele 2 või kui assotsiatsiooninõukogu on kinnitanud, et vaidlus on lahendatud.

II   PEATÜKK

KONSULTEERIMINE JA VAHENDAMINE

Artikkel 3

Konsultatsioonid

1.   Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 2 osutatud sätete tõlgendamise ja kohaldamisega seotud eriarvamused omavahel heauskselt konsulteerides, et jõuda kiire, õiglase ja mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. Konsultatsioonidel arutavad lepinguosalised ka väidetava rikkumise mõju nende kaubandusele.

2.   Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele kirjaliku konsultatsioonitaotluse, saates kirja koopia tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele ning märkides kirjas, milline meede on kõne all ning milliseid artiklis 2 osutatud lepingute sätteid on tema hinnangul rikutud.

3.   Konsultatsioonid korraldatakse 40 päeva jooksul alates taotluse saamisest ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised lepivad kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva pärast taotluse saamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonid, eelkõige kõik andmed ja seisukohad, mille lepinguosalised menetluse käigus avaldavad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise õigusi mis tahes edasises menetluses.

4.   Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas seoses kergesti riknevate ja hooajakaupadega, peetakse 15 päeva jooksul alates taotluse saamisest ning loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse saamisest.

5.   Juhul kui lepinguosaline, kellele taotlus esitati, ei vasta konsultatsioonitaotlusele 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest, või juhul, kui konsultatsioone ei korraldata vastavalt lõikes 3 või 4 sätestatud tähtaegadele, või juhul, kui konsultatsioonid lõpetati ilma mõlemat poolt rahuldava kokkuleppeni jõudmata, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu loomist vastavalt artiklile 5.

Artikkel 4

Vahendamine

1.   Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu mõlemat poolt rahuldava lahenduseni jõuda, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel kasutada vahendajat. Vahendustaotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati ja tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele ning see peab sisaldama konsultatsioonide teemaks olnud meedet ning vastastikku kokku lepitud vahendustingimusi. Kumbki lepinguosaline võtab vahendustaotluse heasoovlikule kaalumisele.

2.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud vahendaja isikus 10 tööpäeva jooksul pärast vahendustaotluse saamist, valivad tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad või nende määratud isik vahendaja loosi teel isikute seast, kes on kantud artiklis 19 osutatud nimekirja ega ole kummagi lepinguosalise kodanikud. Valimine toimub 15 tööpäeva jooksul pärast vahendustaotluse saamist. Vahendaja korraldab kohtumise lepinguosalistega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast tema nimetamist. Vahendajale esitatakse hiljemalt 15 tööpäeva enne kohtumist mõlema lepinguosalise esildised ja ta võib taotleda täiendavat teavet lepinguosalistelt või ekspertidelt või tehnilistelt nõustajatelt, kui ta peab seda vajalikuks. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada oma märkusi. Vahendaja esitab oma arvamuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast tema nimetamist.

3.   Vahendaja arvamus võib sisaldada üht või mitut soovitust selle kohta, kuidas lahendada vaidlus vastavalt artiklis 2 osutatud sätetele. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

4.   Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel lõikes 2 osutatud tähtaegu muuta. Ka vahendaja võib kummagi lepinguosalise taotlusel otsustada neid tähtaegu muuta, pidades silmas asjaomasel lepinguosalisel tekkinud erilisi probleeme või juhtumi keerukust.

5.   Vahendusmenetlus, eelkõige vahendaja arvamus ja kõik andmed ja seisukohad, mille lepinguosalised menetluse käigus avaldavad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise õigusi mis tahes edasises menetluses.

6.   Juhul kui lepinguosalised on nõus, võib vahendusmenetlus jätkuda vahekohtumenetluse ajal.

7.   Vahendaja asendamine toimub ainult töökorra punktides 18–21 sätestatud põhjustel ja menetluse kohaselt.

III   PEATÜKK

VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS

I   JAGU

Vahekohtumenetlus

Artikkel 5

Vahekohtumenetluse algatamine

1.   Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust artiklis 3 sätestatud konsultatsioonide või artiklis 4 sätestatud vahendamise käigus lahendada, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2.   Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitatakse, ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses, millist konkreetset meedet silmas peetakse, ning selgitab, mil viisil see meede rikub artiklis 2 osutatud sätteid. Vahekohtu moodustamist taotletakse mitte hiljem kui 18 kuud pärast konsultatsioonitaotluse saamist, ilma et see piiraks kaebuse esitanud lepinguosalise õigust taotleda tulevikus samas küsimuses uusi konsultatsioone.

Artikkel 6

Vahekohtu moodustamine

1.   Vahekohus moodustatakse kolmest vahekohtunikust.

2.   Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisus 10 tööpäeva jooksul pärast kuupäeva, millal lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai vahekohtu moodustamise taotluse.

3.   Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad või nende määratud isik valiksid loosi teel kõik kolm vahekohtunikku artikli 19 kohaselt koostatud nimekirjast, seega ühe vahekohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe vahekohtuniku selle lepinguosalise soovitatud isikute hulgast, kelle vastu kaebus on esitatud, ning ühe vahekohtuniku nende isikute seast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed eespool kirjeldatud menetluse teel.

4.   Tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad või nende määratud isik valivad vahekohtunikud viie tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud taotluse esitamist.

5.   Vahekohtu moodustamise kuupäevaks on kuupäev, millal kolm vahekohtunikku on valitud.

6.   Vahekohtunike asendamine toimub ainult töökorra punktides 18–21 sätestatud põhjustel ja menetluse kohaselt.

Artikkel 7

Vahearuanne

Hiljemalt 120 päeva pärast vahekohtu moodustamist edastab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu otsuste ja soovituste põhimotiive. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast vahearuande edastamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Vahekohtu lõppotsuse järeldused peavad sisaldama vaheläbivaatamise käigus esitatud väidete põhjendust.

Artikkel 8

Vahekohtu otsus

1.   Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ja tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu eesistuja sellest kirjalikult lepinguosalisi ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed, nimetades viivituse põhjused ning kuupäeva, millal vahekohus kavatseb oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsusest teatada hiljem kui 180 päeva pärast vahekohtu moodustamist.

2.   Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas seoses kergesti riknevate või hooajakaupadega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 75 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamist. Otsust ei tohi mingil juhul teha hiljem kui 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Vahekohus teeb eelotsuse 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist selle kohta, kas tegemist on kiireloomulise juhtumiga.

3.   Mõlema lepinguosalise taotlusel peab vahekohus igal ajal peatama oma töö lepinguosalistega kokkulepitud ajaks, mis ei ületa 12 kuud, ja jätkab oma tööd kõnealuse kokkulepitud ajavahemiku lõppedes kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel. Juhul kui kaebuse esitanud lepinguosaline ei taotle vahekohtu töö jätkamist enne kokkulepitud peatamisaja lõppemist, menetlus lõpetatakse. Vahekohtu töö peatamine ja lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi sama küsimust käsitlevas mis tahes muus menetluses.

II   JAGU

Vahekohtu otsuste täitmine

Artikkel 9

Vahekohtu otsuse täitmine

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse täitmine ja püüavad otsuse täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda.

Artikkel 10

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1.   Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist lepinguosalistele teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ja tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele, kui kiiresti ta otsuse täita suudab (edaspidi „mõistlik tähtaeg”), juhul kui vahetu täitmine ei ole võimalik.

2.   Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks vajalikku mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline esitada vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 sätestatud teate saamist lepinguosaliselt, kelle vastu kaebus esitati. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3.   Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada.

Artikkel 11

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine

1.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab teisele lepinguosalisele ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele enne mõistliku tähtaja lõppu kõikidest meetmetest, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teavitatud meetme olemasolus või selle kokkusobivuses artiklis 2 osutatud sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotluses tuleb märkida, milline konkreetne meede on kõne all, ning selgitada, mil viisil on meede artiklis 2 osutatud sätetega kokkusobimatu. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 90 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kiireloomuliste juhtumite, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupadega seotud juhtumite korral teeb vahekohus oma otsuse lepinguosalistele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

Artikkel 12

Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral

1.   Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teavita enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui artikli 11 lõike 1 kohaselt teavitatud meede ei ole vahekohtu otsuse kohaselt kooskõlas kohustustega, mis sellel lepinguosalisel artiklis 2 osutatud sätete kohaselt on, peab ta kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel pakkuma ajutist hüvitist.

2.   Kui hüvitise küsimuses ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja lõppu või pärast artikli 11 kohaselt tehtud vahekohtu otsust (mille kohaselt otsuse täitmiseks võetud meede ei ole artiklis 2 osutatud sätetega kooskõlas), on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus peatada artiklis 2 osutatud sätetest lähtuvate kohustuste täitmine rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamisega võrdväärses ulatuses, teatades sellest teisele lepinguosalisele ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise 10 tööpäeva pärast seda, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai kätte kõnealuse teate, kui ta ei ole taotlenud lõike 3 kohase vahekohtumenetluse algatamist.

3.   Juhul kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamine ei ole võrdne rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamise ulatusega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotlusest teatatakse teisele lepinguosalisele ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele enne lõikes 2 osutatud 10 tööpäevalise tähtaja lõppemist. Vahekohus, küsides vajaduse korral ekspertide arvamust, teatab oma otsusest kohustuste täitmise peatamise taseme küsimuses lepinguosalistele ja kaubandusküsimustega tegelevale institutsioonile 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kohustuste täitmist ei saa peatada enne, kui vahekohus on oma otsusest teatanud ning igasugune peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega.

4.   Kohustuste täitmise peatamine peab olema ajutine ning seda kohaldatakse üksnes seni, kuni artiklis 2 osutatud sätteid rikkuvad meetmed on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud vastavalt artiklile 13 või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud.

Artikkel 13

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast kohustuste täitmise peatamist

1.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, peab teavitama teist lepinguosalist ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed kõikidest meetmetest, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks ning taotlema, et kaebuse esitanud lepinguosaline alustaks taas kohustuste täitmist.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua teatavaks tehtud meetme artiklis 2 osutatud sätetega kokkusobivuse suhtes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast teatise saamist, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda kirjalikult vahekohtult asjakohase otsuse tegemist. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus otsustab, et täitmiseks võetud meede on artiklis 2 osutatud sätetega kooskõlas, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada.

III   JAGU

Ühissätted

Artikkel 14

Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus

Lepinguosalised võivad mis tahes ajal kokku leppida käesoleva lepinguga hõlmatud vaidluse mõlemat osapoolt rahuldavas lahenduses. Leitud lahendusest teavitavad nad tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed ja vahekohust. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisest teavitamisel lõpetab vahekohus oma töö ja menetlus lõpetatakse.

Artikkel 15

Töökord

1.   Käesoleva lepingu III peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerib käesolevale lepingule lisatud töökord.

2.   Vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised lepivad kokku teisiti.

Artikkel 16

Teave ja tehniline nõustamine

Lepinguosalise taotlusel või omal algatusel võib vahekohus koguda teavet, mida ta vahekohtumenetluse jaoks vajalikuks peab. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Enne selliste ekspertide valimist konsulteerib vahekohus lepinguosalistega. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada oma märkusi. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, on lepinguosaliste territooriumil asutatud huvitatud füüsilistel või juriidilistel isikutel vastavalt töökorrale õigus esitada vahekohtule kirjalikke teateid. Sellised teated piirduvad vaidluse faktiliste asjaoludega ega käsitle õigusküsimusi.

Artikkel 17

Tõlgendamisreeglid

Vahekohus tõlgendab artiklis 2 osutatud sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse, sh rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni tõlgendamise tavadele. Vahekohtu otsustega ei või suurendada ega vähendada artiklis 2 osutatud sätetega ette nähtud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 18

Vahekohtu otsused

1.   Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt, kui see on võimalik. Kui aga ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse arutatav küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata.

2.   Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv, kuid sellega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Otsuses esitatakse tuvastatud asjaolud, käesoleva artiklis 2 osutatud lepingute asjakohaste sätete kohaldatavus ning vahekohtu järelduste põhimotiiv. Tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee teeb vahekohtu otsuse tervikuna üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda äriteabe konfidentsiaalsuse tagamise huvides mitte teha.

IV   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 19

Vahekohtunike nimekirjad

1.   Tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad vahekohtuniku ülesannet täita. Kumbki lepinguosaline nimetab vähemalt viis isikut, keda ta vahekohtunikena näha soovib. Lisaks valivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja kohuseid. Tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee tagab nimekirja järjepideva vastavuse nimetatud tingimustele.

2.   Vahekohtunikel peavad olema õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsustega; nad peavad järgima lepingule lisatud käitumisjuhendit.

3.   Tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee võib koostada vähemalt 15 isikust koosneva lisanimekirja, millesse kuuluvad artiklis 2 osutatud lepingutega hõlmatud konkreetsete valdkondade asjatundjad. Kumbki lepinguosaline nimetab vähemalt viis isikut, keda ta vahekohtunikena näha soovib. Lisaks valivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja kohuseid. Artikli 6 lõikes 2 sätestatud valikumenetluse puhul võivad tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad kasutada mõlema lepinguosalise nõusolekul valdkondlikku nimekirja.

Artikkel 20

Seosed WTO kohustustega

1.   Kui lepinguosaline soovib lahendust leida vaidlusele, mis on seotud WTO lepingust tuleneva kohustusega, kasutab ta WTO lepingu asjakohaseid eeskirju ja menetlusi, mis on kohaldatavad käesoleva lepingu sätetest olenemata.

2.   Kui lepinguosaline soovib lahendust leida vaidlusele, mis on seotud artikli 2 kohaselt käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva kohustusega, kasutab ta käesoleva lepingu eeskirju ja menetlusi.

3.   Kui lepinguosaline soovib lahendust leida vaidlusele, mis on seotud artikli 2 kohaselt käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva kohustusega, mis on sisult samaväärne kohustusega WTO lepingu alusel, kasutab ta WTO lepingu asjakohaseid eeskirju ja menetlusi, mis on kohaldatavad käesoleva lepingu sätetest olenemata, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

4.   Kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, kasutatakse üksnes vastavalt eelmistele lõigetele valitud foorumit, kui see ei ole oma pädevusest loobunud.

5.   Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalist peatamast oma kohustuste täitmist, kui tal on selleks WTO vaidluste lahendamise organi luba. WTO lepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalisel peatada käesoleva lepingu kohaste kohustuste täitmist.

Artikkel 21

Tähtajad

1.   Kõiki käesolevas lepingus sätestatud tähtaegu, kaasa arvatud vahekohtute otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kõiki käesolevas lepingus sätestatud tähtaegu võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Lepinguosalised võtavad heasoovlikule kaalumisele iga tähtaja pikendamise taotluse, mille lepinguosaline on esitanud seoses raskustega käesolevas lepingus sätestatud menetluste täitmisel. Lepingosalise taotlusel võib vahekohus muuta menetlustes kohaldatavat tähtaega, võttes arvesse lepinguosaliste erinevat arengutaset.

Artikkel 22

Lepingu läbivaatamine ja muutmine

1.   Pärast käesoleva lepingu ja selle lisade jõustumist võib assotsiatsiooninõukogu igal ajal läbi vaadata nende rakendamise, et otsustada nende jätkamise, muutmise või lõpetamise üle.

2.   Läbivaatamise käigus võib assotsiatsiooninõukogu kaaluda võimalust luua mitut Euroopa–Vahemere piirkonna lepingut hõlmav apellatsioonikogu.

3.   Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta käesolevat lepingut ja selle lisasid.

Artikkel 23

Jõustumine

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma asjakohaste menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, millal lepinguosalised teatavad teineteisele, et käesolevas artiklis osutatud menetlused on lõpule viidud.

Koostatud Brüsselis kahe tuhande kümnenda aasta detsembrikuu kolmeteistkümnendal päeval kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

За Кралство Мароко

Por el Reino de Marruecos

Za Marocké království

For Kongeriget Marokko

Für das Königreich Marokko

Maroko Kuningriigi nimel

Για το Βασίλειο του Μαρόκου

For the Kingdom of Morocco

Pour le Royaume du Maroc

Per il Regno del Marocco

Marokas Karalistes vārdā –

Maroko Karalystės vardu

A Marokkói Királyság részéről

Għar-Renju tal-Marokk

Voor het Koninkrijk Marokko

W imieniu Królestwa Maroka

Pelo Reino de Marrocos

Pentru Regatul Maroc

Za Marocké kráľovstvo

Za Kraljevino Maroko

Marokon kuningaskunnan puolesta

För Konungariket Marocko

Image

Image

---

(1)  Käesolev leping ei piira mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 34 kohaldamist.

1

LISAD

| I LISA: | VAHEKOHTU TÖÖKORD |
| --- | --- |

I LISA:

| II LISA: | VAHEKOHTUTE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND |
| --- | --- |

II LISA:

I LISA

VAHEKOHTU TÖÖKORD

Üldsätted

| 1. | Käesolevas lepingus ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:
  „nõustaja”– isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;
  „kaebuse esitanud lepinguosaline”– lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist käesoleva lepingu artikli 5 alusel;
  „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati”– lepinguosaline, kes väidetavalt rikub käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud sätteid;
  „vahekohus”– käesoleva lepingu artikli 6 kohaselt moodustatud kohus;
  „lepinguosalise esindaja”– töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;
  „päev”– kalendripäev, kui ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lepingus ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

„nõustaja”– isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

„kaebuse esitanud lepinguosaline”– lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist käesoleva lepingu artikli 5 alusel;

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati”– lepinguosaline, kes väidetavalt rikub käesoleva lepingu artiklis 2 osutatud sätteid;

„vahekohus”– käesoleva lepingu artikli 6 kohaselt moodustatud kohus;

„lepinguosalise esindaja”– töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;

„päev”– kalendripäev, kui ei ole ette nähtud teisiti.

| 2. | Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korralduse eest, eriti istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Euroopa Liit kannab konsultatsioonide, vahendamise ja vahekohtu korralduslike küsimustega seotud kulud, välja arvatud vahendajatele ja vahekohtunikele makstav tasu ja neile hüvitatavad kulud, mis jagatakse. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korralduse eest, eriti istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Euroopa Liit kannab konsultatsioonide, vahendamise ja vahekohtu korralduslike küsimustega seotud kulud, välja arvatud vahendajatele ja vahekohtunikele makstav tasu ja neile hüvitatavad kulud, mis jagatakse.

Teatised

| 3. | Lepinguosalised ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-posti teel ja koopia esitatakse samal päeval faksi või tähtsaadetise teel, kulleriga, kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse e-posti ja faksi teel saadetud teade kättesaaduks selle saatmise kuupäeval. |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-posti teel ja koopia esitatakse samal päeval faksi või tähtsaadetise teel, kulleriga, kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse e-posti ja faksi teel saadetud teade kättesaaduks selle saatmise kuupäeval.

| 4. | Lepinguosaline esitab elektroonilise koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele lepinguosalisele ja igale vahekohtunikule. Lepinguosaline esitab dokumendist ka paberkoopia. |
| --- | --- |

4.

Lepinguosaline esitab elektroonilise koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele lepinguosalisele ja igale vahekohtunikule. Lepinguosaline esitab dokumendist ka paberkoopia.

| 5. | Kõik teated adresseeritakse vastavalt kas Maroko välisministeeriumile või Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile. |
| --- | --- |

5.

Kõik teated adresseeritakse vastavalt kas Maroko välisministeeriumile või Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile.

| 6. | Taotlustes, teatistes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud. |
| --- | --- |

6.

Taotlustes, teatistes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud.

| 7. | Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Maroko või Euroopa Liidu ametlikule pühale või puhkepäevale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Detsembri esimesel esmaspäeval vahetavad lepinguosalised omavahel nimekirju järgmise aasta ametlike pühade ja puhkepäevade kohta. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks ametlikul pühal ega puhkepäeval. Käesolevas lepingus tööpäevades esitatud tähtaegade arvutamisel võetakse arvesse ainult mõlemale lepinguosalisele ühiseid tööpäevi. |
| --- | --- |

7.

Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Maroko või Euroopa Liidu ametlikule pühale või puhkepäevale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Detsembri esimesel esmaspäeval vahetavad lepinguosalised omavahel nimekirju järgmise aasta ametlike pühade ja puhkepäevade kohta. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks ametlikul pühal ega puhkepäeval. Käesolevas lepingus tööpäevades esitatud tähtaegade arvutamisel võetakse arvesse ainult mõlemale lepinguosalisele ühiseid tööpäevi.

| 8. | Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva lepingu kohaselt tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele assotsiatsioonilepingu alusel moodustatud asjaomastele allkomiteedele. |
| --- | --- |

8.

Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust edastatakse koopia kõikidest käesoleva lepingu kohaselt tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele assotsiatsioonilepingu alusel moodustatud asjaomastele allkomiteedele.

Vahekohtumenetluse alustamine

| 9. | a) | Juhul kui vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6 või käesoleva töökorra punktidele 19, 20 või 49 valitakse vahekohtunikud loosi teel, on mõlema lepinguosalise esindajad loosi tõmbamisel ajal kohal. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Juhul kui vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6 või käesoleva töökorra punktidele 19, 20 või 49 valitakse vahekohtunikud loosi teel, on mõlema lepinguosalise esindajad loosi tõmbamisel ajal kohal.

| b) | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme tööpäeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas vahekohtunikele makstav tasu ja kulude hüvitamine, mis vastab WTO normidele. Vahekohtunik või lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefoni teel või videokonverentsi kaudu. |
| --- | --- |

b)

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme tööpäeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas vahekohtunikele makstav tasu ja kulude hüvitamine, mis vastab WTO normidele. Vahekohtunik või lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefoni teel või videokonverentsi kaudu.

| 10. | a) | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie tööpäeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks:
  „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas vaidluste lahendamise lepingu artiklis 2 osutatud lepingute sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle vaidluste lahendamise lepingu artiklis 2 osutatud sätetega, millele on osutatud vahekohtu moodustamise taotluses, ja teha vaidluste lahendamise lepingu artikli 8 kohane otsus.” |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie tööpäeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks:

„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas vaidluste lahendamise lepingu artiklis 2 osutatud lepingute sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle vaidluste lahendamise lepingu artiklis 2 osutatud sätetega, millele on osutatud vahekohtu moodustamise taotluses, ja teha vaidluste lahendamise lepingu artikli 8 kohane otsus.”

| b) | Lepinguosalised peavad vahekohtule teatama selle kokkulepitud volitustest viie tööpäeva jooksul alates nende kokkuleppimisest. |
| --- | --- |

b)

Lepinguosalised peavad vahekohtule teatama selle kokkulepitud volitustest viie tööpäeva jooksul alates nende kokkuleppimisest.

Esmased esildised

| 11. | Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitatakse, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist. |
| --- | --- |

11.

Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitatakse, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist.

Vahekohtu töö

| 12. | Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid. |
| --- | --- |

12.

Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid.

| 13. | Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefon, faks või arvutiside. |
| --- | --- |

13.

Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefon, faks või arvutiside.

| 14. | Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel arutelu juures viibida. |
| --- | --- |

14.

Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel arutelu juures viibida.

| 15. | Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida. |
| --- | --- |

15.

Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida.

| 16. | Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole käesoleva lepingu ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus kõnealuste sätetega. |
| --- | --- |

16.

Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole käesoleva lepingu ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus kõnealuste sätetega.

| 17. | Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta lepinguosalisi kirjalikult täienduste või muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib sellise muudatuse vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist. Käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaegu ei muudeta. |
| --- | --- |

17.

Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta lepinguosalisi kirjalikult täienduste või muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib sellise muudatuse vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist. Käesoleva lepingu artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaegu ei muudeta.

Asendamine

| 18. | Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta taandab end või vahetatakse välja, valitakse talle asendaja kooskõlas artikli 6 lõikega 3. |
| --- | --- |

18.

Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta taandab end või vahetatakse välja, valitakse talle asendaja kooskõlas artikli 6 lõikega 3.

| 19. | Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega.
  Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik, välja arvatud vahekohtu eesistuja, ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtuniku välja ja leiavad talle asendaja käesoleva lepingu artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
  Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks vahekohtu eesistujale, kes teeb lõpliku otsuse.
  Juhul kui vahekohtu eesistuja on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtuniku isikute seast, kes on kantud käesoleva lepingu artikli 19 lõikes 1 osutatud nimekirja, kuhu kuulus ka algne vahekohtunik. Juhul kui lepinguosalised valisid algse vahekohtuniku vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 2, valitakse tema asendaja loosi teel isikute seast, keda soovitasid kaebuse esitanud lepinguosaline ja lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 lõikele 1. Uus vahekohtunik valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal vahekohtu eesistujale esitati kõnealune taotlus. |
| --- | --- |

19.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik, välja arvatud vahekohtu eesistuja, ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtuniku välja ja leiavad talle asendaja käesoleva lepingu artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.

Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks vahekohtu eesistujale, kes teeb lõpliku otsuse.

Juhul kui vahekohtu eesistuja on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtuniku isikute seast, kes on kantud käesoleva lepingu artikli 19 lõikes 1 osutatud nimekirja, kuhu kuulus ka algne vahekohtunik. Juhul kui lepinguosalised valisid algse vahekohtuniku vastavalt käesoleva lepingu artikli 6 lõikele 2, valitakse tema asendaja loosi teel isikute seast, keda soovitasid kaebuse esitanud lepinguosaline ja lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 lõikele 1. Uus vahekohtunik valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal vahekohtu eesistujale esitati kõnealune taotlus.

| 20. | Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtu eesistuja välja ja valivad talle asendaja käesoleva lepingu artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
  Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks ühele ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 lõikele 1. Kõnealuse isiku valivad loosi teel tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad või nende määratud isik. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.
  Juhul kui kõnealune isik on arvamusel, et algne vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtu eesistuja ülejäänud vahekohtu eesistujana tegutseda võivate isikute seast, kes on kantud käesoleva lepingu artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja. Uus vahekohtu eesistuja valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal esitati käesolevas lõikes osutatud taotlus. |
| --- | --- |

20.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtu eesistuja välja ja valivad talle asendaja käesoleva lepingu artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.

Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks ühele ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt käesoleva lepingu artikli 19 lõikele 1. Kõnealuse isiku valivad loosi teel tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomitee eesistujad või nende määratud isik. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.

Juhul kui kõnealune isik on arvamusel, et algne vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtu eesistuja ülejäänud vahekohtu eesistujana tegutseda võivate isikute seast, kes on kantud käesoleva lepingu artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja. Uus vahekohtu eesistuja valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal esitati käesolevas lõikes osutatud taotlus.

| 21. | Vahekohtu töö peatatakse punktides 18, 19 ja 20 sätestatud menetluste teostamise ajaks. |
| --- | --- |

21.

Vahekohtu töö peatatakse punktides 18, 19 ja 20 sätestatud menetluste teostamise ajaks.

Istungid

| 22. | Eesistuja määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, kui istung on üldsusele avatud. Välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus, võib vahekohus otsustada istungit mitte kokku kutsuda. |
| --- | --- |

22.

Eesistuja määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, kui istung on üldsusele avatud. Välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus, võib vahekohus otsustada istungit mitte kokku kutsuda.

| 23. | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Maroko, ja Rabatis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on liit. |
| --- | --- |

23.

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Maroko, ja Rabatis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on liit.

| 24. | Vahekohus võib täiendava istungi kokku kutsuda ainult erandlikel asjaoludel. Täiendavat istungit ei kutsuta kokku käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral. |
| --- | --- |

24.

Vahekohus võib täiendava istungi kokku kutsuda ainult erandlikel asjaoludel. Täiendavat istungit ei kutsuta kokku käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral.

| 25. | Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema. |
| --- | --- |

25.

Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema.

| 26. | Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:






  a) | lepinguosaliste esindajad; |
| --- | --- | --- |

26.

Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:

a)

lepinguosaliste esindajad;

| b) | lepinguosaliste nõustajad; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste nõustajad;

| c) | halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning |
| --- | --- |

c)

halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning

| d) | vahekohtunike assistendid. |
| --- | --- |

d)

vahekohtunike assistendid.

Vahekohtu poole võib pöörduda vaid lepinguosalise esindaja või nõustaja.

| 27. | Iga lepinguosaline esitab hiljemalt viis tööpäeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil. |
| --- | --- |

27.

Iga lepinguosaline esitab hiljemalt viis tööpäeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil.

| 28. | Vahekohtu istungid on üldsusele avatud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui lepinguosalised otsustavad, et istung on üldsusele suletud, võib osa istungist siiski üldsusele avatud olla, kui vahekohus lepinguosaliste taotluse korral niimoodi otsustab. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. |
| --- | --- |

28.

Vahekohtu istungid on üldsusele avatud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui lepinguosalised otsustavad, et istung on üldsusele suletud, võib osa istungist siiski üldsusele avatud olla, kui vahekohus lepinguosaliste taotluse korral niimoodi otsustab. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet.

| 29. | Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil. | Väited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- | --- |

29.

Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil.

Väited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

| | Vastuväited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- |

Vastuväited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

| 30. | Vahekohus võib esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi igal ajal istungi jooksul. |
| --- | --- |

30.

Vahekohus võib esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi igal ajal istungi jooksul.

| 31. | Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

31.

Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik.

| 32. | Kümne tööpäeva jooksul pärast istungi kuupäeva võib iga lepinguosaline esitada täiendavaid kirjalikke esildisi vastuseks istungi ajal tekkinud küsimustele. |
| --- | --- |

32.

Kümne tööpäeva jooksul pärast istungi kuupäeva võib iga lepinguosaline esitada täiendavaid kirjalikke esildisi vastuseks istungi ajal tekkinud küsimustele.

Kirjalikud küsimused

| 33. | Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest. |
| --- | --- |

33.

Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

| 34. | Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Iga lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie tööpäeva jooksul pärast selle kättetoimetamist. |
| --- | --- |

34.

Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Iga lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie tööpäeva jooksul pärast selle kättetoimetamist.

Konfidentsiaalsus

| 35. | Lepinguosalised tagavad istungite konfidentsiaalsuse juhul, kui istungit peetakse kinnise istungina vastavalt punktile 28. Iga lepinguosaline käsitab teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast kas taotluse või esildise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, väidetes sisalduva teabe kohta mittekonfidentsiaalse ülevaate, mida võib üldsusele avaldada. Käesolev töökord ei takista lepinguosalisel esitada üldsusele oma seisukohti väljendavaid avaldusi. |
| --- | --- |

35.

Lepinguosalised tagavad istungite konfidentsiaalsuse juhul, kui istungit peetakse kinnise istungina vastavalt punktile 28. Iga lepinguosaline käsitab teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast kas taotluse või esildise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, väidetes sisalduva teabe kohta mittekonfidentsiaalse ülevaate, mida võib üldsusele avaldada. Käesolev töökord ei takista lepinguosalisel esitada üldsusele oma seisukohti väljendavaid avaldusi.

Ühepoolsed kontaktid

| 36. | Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta. |
| --- | --- |

36.

Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

| 37. | Vahekohtunik ei või arutada menetlusobjekti mis tahes aspekti lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta. |
| --- | --- |

37.

Vahekohtunik ei või arutada menetlusobjekti mis tahes aspekti lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

Amicus curiae esildised

| 38. | Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke avaldusi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et nad on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge, sealhulgas lisad, ja et nad on otseselt asjakohased vahekohtu poolt käsitletava faktilise küsimuse arutamisel. |
| --- | --- |

38.

Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke avaldusi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et nad on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge, sealhulgas lisad, ja et nad on otseselt asjakohased vahekohtu poolt käsitletava faktilise küsimuse arutamisel.

| 39. | Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades muu hulgas tema tegevuse laadi ja rahastamisallikad, ning täpsustab kõnealuse isiku huvid vahekohtumenetluses. See koostatakse vastavalt käesoleva töökorra punktidele 42 ja 43 lepinguosaliste poolt valitud keeltes. |
| --- | --- |

39.

Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades muu hulgas tema tegevuse laadi ja rahastamisallikad, ning täpsustab kõnealuse isiku huvid vahekohtumenetluses. See koostatakse vastavalt käesoleva töökorra punktidele 42 ja 43 lepinguosaliste poolt valitud keeltes.

| 40. | Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad eespool nimetatud punktidele. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik selle punkti kohaselt vahekohtule esitatud esildised esitatakse ka lepinguosalistele märkuste tegemiseks. |
| --- | --- |

40.

Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad eespool nimetatud punktidele. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik selle punkti kohaselt vahekohtule esitatud esildised esitatakse ka lepinguosalistele märkuste tegemiseks.

Kiireloomulised juhtumid

| 41. | Lepingus osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest. |
| --- | --- |

41.

Lepingus osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

Kirjalik ja suuline tõlge

| 42. | Lepingu artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva töökorra punkti 9 alapunktis b osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles. |
| --- | --- |

42.

Lepingu artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva töökorra punkti 9 alapunktis b osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles.

| 43. | Kui lepinguosalised ei suuda kokku leppida ühises töökeeles, organiseerib ja rahastab iga lepinguosaline oma kirjalike avalduste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde. |
| --- | --- |

43.

Kui lepinguosalised ei suuda kokku leppida ühises töökeeles, organiseerib ja rahastab iga lepinguosaline oma kirjalike avalduste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde.

| 44. | Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse. |
| --- | --- |

44.

Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.

| 45. | Vahekohtu otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. |
| --- | --- |

45.

Vahekohtu otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes.

| 46. | Kõnealuse töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada. |
| --- | --- |

46.

Kõnealuse töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada.

Tähtaegade arvutamine

| 47. | Kui käesoleva töökorra punktis 7 esitatud asjaolude tõttu saab lepinguosaline dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine lepinguosaline sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi alates sellise dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast. |
| --- | --- |

47.

Kui käesoleva töökorra punktis 7 esitatud asjaolude tõttu saab lepinguosaline dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine lepinguosaline sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi alates sellise dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast.

Muud menetlused

| 48. | Käesolevat töökorda kohaldatakse ka käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

48.

Käesolevat töökorda kohaldatakse ka käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt konkreetsetele tähtaegadele, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks.

| 49. | Juhul kui vahekohtu algne koosseis või mõni selle liikmetest ei saa käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artiklis 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse käesoleva lepingu artiklis 6 sätestatud menetlusi. Otsusest teatamise tähtaega pikendatakse 15 päeva võrra. |
| --- | --- |

49.

Juhul kui vahekohtu algne koosseis või mõni selle liikmetest ei saa käesoleva lepingu artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artiklis 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse käesoleva lepingu artiklis 6 sätestatud menetlusi. Otsusest teatamise tähtaega pikendatakse 15 päeva võrra.

II LISA

VAHEKOHTUTE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND

Mõisted

| 1. | Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „liige” või „vahekohtunik”- käesoleva lepingu artikli 6 alusel nõuetekohaselt moodustatud vahekohtu liige;
  b)   „vahendaja”- isik, kes teostab vahendamismenetlust käesoleva lepingu artikli 4 alusel;
  c)   „kandidaat”- üksikisik, kelle nimi on käesoleva lepingu artiklis 19 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse käesoleva lepingu artikli 6 alusel;
  d)   „assistent”- isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt viib läbi uurimist või abistab liiget;
  e)   „menetlus”- vahekohtumenetlus käesoleva lepingu alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti;
  f)   „töötajad”- liikme puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liige” või „vahekohtunik”- käesoleva lepingu artikli 6 alusel nõuetekohaselt moodustatud vahekohtu liige;

b)   „vahendaja”- isik, kes teostab vahendamismenetlust käesoleva lepingu artikli 4 alusel;

c)   „kandidaat”- üksikisik, kelle nimi on käesoleva lepingu artiklis 19 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse käesoleva lepingu artikli 6 alusel;

d)   „assistent”- isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt viib läbi uurimist või abistab liiget;

e)   „menetlus”- vahekohtumenetlus käesoleva lepingu alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti;

f)   „töötajad”- liikme puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid.

Menetlusega seotud kohustused

| 2. | Iga kandidaat ja liige väldib ebasobivat või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ning järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed peavad järgima käesoleva käitumisjuhendi punktides 15, 16, 17 ja 18 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

2.

Iga kandidaat ja liige väldib ebasobivat või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ning järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed peavad järgima käesoleva käitumisjuhendi punktides 15, 16, 17 ja 18 sätestatud kohustusi.

Avalikustamiskohustus

| 3. | Enne käesoleva protokolli alusel vahekohtu liikmeks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või mis võivad tõenäoliselt luua menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused. |
| --- | --- |

3.

Enne käesoleva protokolli alusel vahekohtu liikmeks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või mis võivad tõenäoliselt luua menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused.

| 4. | Kandidaat või liige avaldab käesoleva käitumisjuhendi tegelike või võimalike rikkumistega seotud teavet ainult tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet arutada. |
| --- | --- |

4.

Kandidaat või liige avaldab käesoleva käitumisjuhendi tegelike või võimalike rikkumistega seotud teavet ainult tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet arutada.

| 5. | Kui kandidaat on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik käitumisjuhendi punktis 3 osutatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab liikmelt kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. Liige avalikustab sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades nendest tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed, et lepinguosalised saaksid neid arutada. |
| --- | --- |

5.

Kui kandidaat on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik käitumisjuhendi punktis 3 osutatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab liikmelt kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. Liige avalikustab sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades nendest tööstus-, kaubandus- ja teenuste allkomiteed, et lepinguosalised saaksid neid arutada.

Liikmete ülesanded

| 6. | Valituks osutunud liige täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul. |
| --- | --- |

6.

Valituks osutunud liige täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.

| 7. | Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet mis tahes muule isikule. |
| --- | --- |

7.

Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet mis tahes muule isikule.

| 8. | Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktidest 2, 3, 4, 5, 16, 17 ja 18 ning täidavad neid. |
| --- | --- |

8.

Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktidest 2, 3, 4, 5, 16, 17 ja 18 ning täidavad neid.

| 9. | Liige ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse. |
| --- | --- |

9.

Liige ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse.

Liikmete sõltumatus ja erapooletus

| 10. | Liige peab olema sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest. |
| --- | --- |

10.

Liige peab olema sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest.

| 11. | Liige ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist. |
| --- | --- |

11.

Liige ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist.

| 12. | Liige ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus oma isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada. |
| --- | --- |

12.

Liige ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus oma isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.

| 13. | Liige ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel või sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid. |
| --- | --- |

13.

Liige ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel või sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

| 14. | Liige väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult luua ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. |
| --- | --- |

14.

Liige väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult luua ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.

Endiste liikmete kohustused

| 15. | Kõik endised liikmed peavad vältima tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest. |
| --- | --- |

15.

Kõik endised liikmed peavad vältima tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

Konfidentsiaalsus

| 16. | Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu hankimiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks. |
| --- | --- |

16.

Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu hankimiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

| 17. | Liige ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt käesolevale lepingule. |
| --- | --- |

17.

Liige ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt käesolevale lepingule.

| 18. | Liige või endine liige ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi liikme seisukohtade kohta. |
| --- | --- |

18.

Liige või endine liige ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi liikme seisukohtade kohta.

Kulud

| 19. | Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande. |
| --- | --- |

19.

Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande.

Vahendajad

| 20. | Käesolevat käitumisjuhendit, mis kehtib liikmete ja endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes. |
| --- | --- |

20.

Käesolevat käitumisjuhendit, mis kehtib liikmete ja endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes.

---

MÄÄRUSED

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 647/2011,

4. juuli 2011,

millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 258/2010 (millega kehtestatakse impordi eritingimused Indiast pärit või sealt saadetud guarkummi suhtes pentaklorofenooli ja dioksiinidega saastatuse ohu tõttu, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/352/EÜ) sloveenikeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 25. märtsil 2010 võttis komisjon vastu määruse (EL) nr 258/2010, (2) millega kehtestatakse impordi eritingimused Indiast pärit või sealt saadetud guarkummi suhtes ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/352/EÜ. Kõnealuse määruse sloveenikeelses versioonis ei ole termini „sööda- ja toidukäitlejad” tõlge õige ning seepärast on vaja kõnealuse keele versioonis teha parandus. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

25. märtsil 2010 võttis komisjon vastu määruse (EL) nr 258/2010, (2) millega kehtestatakse impordi eritingimused Indiast pärit või sealt saadetud guarkummi suhtes ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/352/EÜ. Kõnealuse määruse sloveenikeelses versioonis ei ole termini „sööda- ja toidukäitlejad” tõlge õige ning seepärast on vaja kõnealuse keele versioonis teha parandus. Muude keelte versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 258/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 258/2010 vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse käesolevas paranduses käsitletakse üksnes sloveenikeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 80, 26.3.2010, lk 28.

2

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 648/2011,

4. juuli 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 ajavahemiku osas, millal kohaldatakse üleminekumeetmeid tingimuste suhtes, mille alusel tehakse teatavate loomade suhtes erandeid nõukogu direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1266/2007 (nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega) (2) on sätestatud tõrje-, järelevalve- ja seire-eeskirjad ning liikumispiirangud, mis reguleerivad loomade liikumist kitsendustega tsoonidesse ja neist välja lammaste katarraalse palaviku puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1266/2007 (nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega) (2) on sätestatud tõrje-, järelevalve- ja seire-eeskirjad ning liikumispiirangud, mis reguleerivad loomade liikumist kitsendustega tsoonidesse ja neist välja lammaste katarraalse palaviku puhul.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artiklis 8 on ette nähtud direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelu erandi tingimused. Selle määruse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et väljaviimiskeelust tehakse erand loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote transportimiseks kitsendustega tsooni majandist, seemendusjaamast või sperma säilitamise keskusest teise majandisse, seemendusjaama või sperma säilitamise keskusse tingimusel, et loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad kõnealuse määruse III lisas sätestatud tingimustele või mis tahes muudele asjakohasele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artiklis 8 on ette nähtud direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelu erandi tingimused. Selle määruse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et väljaviimiskeelust tehakse erand loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote transportimiseks kitsendustega tsooni majandist, seemendusjaamast või sperma säilitamise keskusest teise majandisse, seemendusjaama või sperma säilitamise keskusse tingimusel, et loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad kõnealuse määruse III lisas sätestatud tingimustele või mis tahes muudele asjakohasele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikes 1 on sätestatud, et üleminekumeetmena ning erandina kõnealuse määruse III lisas sätestatud tingimustest võivad sihtliikmesriigid loomade sihtkoha entomoloogilisi ja epidemioloogilisi tingimusi arvesse võtva riskihinnangu alusel nõuda, et teatavate loomade transportimisel, kelle suhtes kohaldatakse selle määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud erandit, peavad olema täidetud lisatingimused. Nende lisatingimuste kohaselt peavad transporditavad loomad olema alla 90 päeva vanused, neid peab olema peetud sünnist saadik vektorite eest kaitstud eralduses ja nad peavad olema läbinud teatavad selle määruse III lisas osutatud testid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikes 1 on sätestatud, et üleminekumeetmena ning erandina kõnealuse määruse III lisas sätestatud tingimustest võivad sihtliikmesriigid loomade sihtkoha entomoloogilisi ja epidemioloogilisi tingimusi arvesse võtva riskihinnangu alusel nõuda, et teatavate loomade transportimisel, kelle suhtes kohaldatakse selle määruse artikli 8 lõikes 1 sätestatud erandit, peavad olema täidetud lisatingimused. Nende lisatingimuste kohaselt peavad transporditavad loomad olema alla 90 päeva vanused, neid peab olema peetud sünnist saadik vektorite eest kaitstud eralduses ja nad peavad olema läbinud teatavad selle määruse III lisas osutatud testid.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 1266/2007, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1142/2010, (3) pikendati määruse 1266/2007 artiklis 9a sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega veel kuue kuu võrra, 30. juunini 2011. Määruse (EL) nr 1142/2010 vastuvõtmise ajal eeldati, et määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisas sätestatakse uued eeskirjad vektorikindlate rajatiste kriteeriumide kohta ning et kõnealused üleminekumeetmed ei ole enam vajalikud. Kavandatud muudatusi kõnealuse määruse III lisasse ei ole aga veel tehtud. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 1266/2007, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1142/2010, (3) pikendati määruse 1266/2007 artiklis 9a sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega veel kuue kuu võrra, 30. juunini 2011. Määruse (EL) nr 1142/2010 vastuvõtmise ajal eeldati, et määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisas sätestatakse uued eeskirjad vektorikindlate rajatiste kriteeriumide kohta ning et kõnealused üleminekumeetmed ei ole enam vajalikud. Kavandatud muudatusi kõnealuse määruse III lisasse ei ole aga veel tehtud.

| (5) | Seega on vaja pikendada määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikes 1 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega veel ühe aasta võrra, kuni võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa muudatused vektorikindlate rajatiste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Seega on vaja pikendada määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõikes 1 sätestatud üleminekumeetmete kohaldamisaega veel ühe aasta võrra, kuni võetakse vastu määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa muudatused vektorikindlate rajatiste kohta.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 1266/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 1266/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 9a lõike 1 sissejuhatavas lauses asendatakse kuupäev „30. juunini 2011” kuupäevaga „30. juunini 2012”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.

2

(3)  ELT L 322, 8.12.2010, lk 20.

3

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 649/2011,

4. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| AR | 26,0 |
| EC | 26,0 |
| MK | 31,8 |
| TR | 53,0 |
| US | 26,0 |
| ZZ | 35,3 |
| 0707 00 05 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 70,6 |
| 0805 50 10 | AR | 62,6 |
| BR | 42,9 |
| CL | 88,7 |
| TR | 68,0 |
| UY | 56,9 |
| ZA | 71,8 |
| ZZ | 65,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,5 |
| BR | 80,4 |
| CL | 88,6 |
| CN | 91,2 |
| NZ | 112,3 |
| US | 132,1 |
| UY | 61,9 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 96,1 |
| 0808 20 50 | AR | 79,1 |
| AU | 65,1 |
| CL | 113,0 |
| CN | 53,5 |
| NZ | 161,1 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 276,6 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 20 95 | TR | 295,1 |
| ZZ | 295,1 |
| 0809 30 | TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

49,0

AR

26,0

EC

26,0

MK

31,8

TR

53,0

US

26,0

ZZ

35,3

0707 00 05

TR

95,0

ZZ

95,0

0709 90 70

EC

28,8

TR

112,4

ZZ

70,6

0805 50 10

AR

62,6

BR

42,9

CL

88,7

TR

68,0

UY

56,9

ZA

71,8

ZZ

65,2

0808 10 80

AR

123,5

BR

80,4

CL

88,6

CN

91,2

NZ

112,3

US

132,1

UY

61,9

ZA

78,7

ZZ

96,1

0808 20 50

AR

79,1

AU

65,1

CL

113,0

CN

53,5

NZ

161,1

ZA

88,4

ZZ

93,4

0809 10 00

AR

89,7

TR

276,6

XS

152,4

ZZ

172,9

0809 20 95

TR

295,1

ZZ

295,1

0809 30

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 650/2011,

4. juuli 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 646/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 646/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 175, 2.7.2011, lk 8.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 5. juulist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 50,36 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 50,36 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 50,36 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 50,36 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,10 | 1,54 |
| 1701 99 10 (2) | 53,10 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,10 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

50,36

0,00

1701 11 90 (1)

50,36

0,00

1701 12 10 (1)

50,36

0,00

1701 12 90 (1)

50,36

0,00

1701 91 00 (2)

53,10

1,54

1701 99 10 (2)

53,10

0,00

1701 99 90 (2)

53,10

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/24

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/64/EL,

21. juuni 2011,

tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta

(kodifitseeritud tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ (sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta), (1)19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ (muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta) (2) ja 27. novembri 1995. aasta direktiivi 95/59/EÜ (muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused direktiivid kodifitseerida koondades need ühtsesse akti. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ (sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta), (1)19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ (muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta) (2) ja 27. novembri 1995. aasta direktiivi 95/59/EÜ (muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused direktiivid kodifitseerida koondades need ühtsesse akti.

| (2) | Tubakatooteid käsitlevad liidu maksualased õigusnormid peavad tagama siseturu nõuetekohase toimimise ning samal ajal ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 nõutava tervise kõrgetasemelise kaitse, pidades silmas, et tubakatooted võivad tervist tõsiselt kahjustada ning et liit on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaline. Arvesse peaks võtma iga tubakatoote tüübi puhul valitsevat olukorda. |
| --- | --- |

(2)

Tubakatooteid käsitlevad liidu maksualased õigusnormid peavad tagama siseturu nõuetekohase toimimise ning samal ajal ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 nõutava tervise kõrgetasemelise kaitse, pidades silmas, et tubakatooted võivad tervist tõsiselt kahjustada ning et liit on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaline. Arvesse peaks võtma iga tubakatoote tüübi puhul valitsevat olukorda.

| (3) | Euroopa Liidu lepingu üheks eesmärkidest on majandusliidu säilitamine, mille tunnusjooned sarnaneksid liikmesriikide siseturgude omadega, mille raames valitseb aus konkurents. Selle eesmärgi saavutamise eelduseks on see, et tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude rakendamine liikmesriikides ei moonutaks konkurentsitingimusi ja ei takistaks tubakatoodete vaba liikumist Euroopa Liidu piires. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu üheks eesmärkidest on majandusliidu säilitamine, mille tunnusjooned sarnaneksid liikmesriikide siseturgude omadega, mille raames valitseb aus konkurents. Selle eesmärgi saavutamise eelduseks on see, et tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude rakendamine liikmesriikides ei moonutaks konkurentsitingimusi ja ei takistaks tubakatoodete vaba liikumist Euroopa Liidu piires.

| (4) | Tuleks määratleda erinevad tubakatoodete liigid, mis erinevad üksteisest omaduste ja kasutusviiside poolest. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda erinevad tubakatoodete liigid, mis erinevad üksteisest omaduste ja kasutusviiside poolest.

| (5) | On vaja eristada sigarettide keeramiseks kasutatavat peeneks lõigatud valmistubakat ja muud suitsetamistubakat. |
| --- | --- |

(5)

On vaja eristada sigarettide keeramiseks kasutatavat peeneks lõigatud valmistubakat ja muud suitsetamistubakat.

| (6) | Tubakarulle, mida lihtsa käsitsemise järel on võimalik suitsetada, tuleks tubakatoodete ühetaolise maksustamise eesmärgil käsitada sigarettidena. |
| --- | --- |

(6)

Tubakarulle, mida lihtsa käsitsemise järel on võimalik suitsetada, tuleks tubakatoodete ühetaolise maksustamise eesmärgil käsitada sigarettidena.

| (7) | Tootja on vaja määratleda füüsilise või juriidilise isikuna, kes tubakatooteid tegelikult valmistab ja määrab kindlaks jaemüügi maksimumhinna iga liikmesriigi jaoks, kus mainitud tooted on mõeldud tarbimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Tootja on vaja määratleda füüsilise või juriidilise isikuna, kes tubakatooteid tegelikult valmistab ja määrab kindlaks jaemüügi maksimumhinna iga liikmesriigi jaoks, kus mainitud tooted on mõeldud tarbimiseks.

| (8) | Ühtse ja õiglase maksustamise huvides tuleks sigarettide, sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka määratlus sätestada nii, et tubakarulle, mida vastavalt nende pikkusele saab käsitada kahe või enama sigaretina, koheldaks aktsiisiga maksustamisel kahe või enama sigaretina, et sellist liiki sigarit, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigaretiga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel sigaretina, et suitsetamistubakat, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakaga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel peeneks lõigatud tubakana, ning et tubakajäätmed oleks selgelt määratletud. Saksamaa Liitvabariigil ja Ungari Vabariigil tuleks lubada sigarite ja sigarillode määratluse rakendamist edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2015, pidades silmas majandusraskusi, mida kohene rakendamine võib tekitada asjaomastele Saksamaa ja Ungari ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(8)

Ühtse ja õiglase maksustamise huvides tuleks sigarettide, sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka määratlus sätestada nii, et tubakarulle, mida vastavalt nende pikkusele saab käsitada kahe või enama sigaretina, koheldaks aktsiisiga maksustamisel kahe või enama sigaretina, et sellist liiki sigarit, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigaretiga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel sigaretina, et suitsetamistubakat, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakaga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel peeneks lõigatud tubakana, ning et tubakajäätmed oleks selgelt määratletud. Saksamaa Liitvabariigil ja Ungari Vabariigil tuleks lubada sigarite ja sigarillode määratluse rakendamist edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2015, pidades silmas majandusraskusi, mida kohene rakendamine võib tekitada asjaomastele Saksamaa ja Ungari ettevõtjatele.

| (9) | Aktsiisi struktuuri ühtlustamine peaks eelkõige vältima samasse rühma kuuluvate eri tubakatoodete kategooriate konkurentsi moonutamist maksustamisel ja avama liikmesriikide turud. |
| --- | --- |

(9)

Aktsiisi struktuuri ühtlustamine peaks eelkõige vältima samasse rühma kuuluvate eri tubakatoodete kategooriate konkurentsi moonutamist maksustamisel ja avama liikmesriikide turud.

| (10) | Konkurentsist tulenevad nõuded eeldavad kõikide tubakatoodete rühmade vabalt kujunenud hindade süsteemi. |
| --- | --- |

(10)

Konkurentsist tulenevad nõuded eeldavad kõikide tubakatoodete rühmade vabalt kujunenud hindade süsteemi.

| (11) | Sigarettide aktsiisi struktuur peab sisaldama lisaks tooteühikult arvestatavale spetsiifilisele maksukomponendile veel kõiki makse sisaldavat jaemüügihinnal põhinevat proportsionaalset komponenti. Aktsiisi spetsiifilise maksukomponendi ja maksude kogusumma suhte kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta, et sigarettidelt arvestatav käibemaks avaldab sama mõju, mis väärtuseline aktsiis. |
| --- | --- |

(11)

Sigarettide aktsiisi struktuur peab sisaldama lisaks tooteühikult arvestatavale spetsiifilisele maksukomponendile veel kõiki makse sisaldavat jaemüügihinnal põhinevat proportsionaalset komponenti. Aktsiisi spetsiifilise maksukomponendi ja maksude kogusumma suhte kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta, et sigarettidelt arvestatav käibemaks avaldab sama mõju, mis väärtuseline aktsiis.

| (12) | Ilma et see mõjutaks kombineeritud maksustruktuuri ja erikomponendi maksimaalset protsentuaalset osakaalu kogu maksukoormusest, tuleks liikmesriikidele anda tõhusad vahendid sigarettidele koguselise või minimaalse aktsiisi kehtestamiseks, et tagada vähemalt teatud minimaalse maksustamise kohaldamine kogu liidus. |
| --- | --- |

(12)

Ilma et see mõjutaks kombineeritud maksustruktuuri ja erikomponendi maksimaalset protsentuaalset osakaalu kogu maksukoormusest, tuleks liikmesriikidele anda tõhusad vahendid sigarettidele koguselise või minimaalse aktsiisi kehtestamiseks, et tagada vähemalt teatud minimaalse maksustamise kohaldamine kogu liidus.

| (13) | Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja kehtestada minimaalne aktsiis kõigi kategooria tubakatoodetele. |
| --- | --- |

(13)

Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja kehtestada minimaalne aktsiis kõigi kategooria tubakatoodetele.

| (14) | Sigarettide puhul tuleks tagada tootjate jaoks neutraalsed konkurentsitingimused, vähendada tubakaturu osadeks jaotatust ning rõhutada tervisega seonduvaid eesmärke. Seega tuleks hinnaga seotud miinimumnõude aluseks võtta kaalutud keskmine jaemüügihind ning kohaldada koguselist minimaalset määra kõigi sigarettide suhtes. Samadel põhjustel tuleks kaalutud keskmisest jaemüügihinnast lähtuda ka koguselise aktsiisimäära osakaalu arvutamisel kogu maksukoormuses. |
| --- | --- |

(14)

Sigarettide puhul tuleks tagada tootjate jaoks neutraalsed konkurentsitingimused, vähendada tubakaturu osadeks jaotatust ning rõhutada tervisega seonduvaid eesmärke. Seega tuleks hinnaga seotud miinimumnõude aluseks võtta kaalutud keskmine jaemüügihind ning kohaldada koguselist minimaalset määra kõigi sigarettide suhtes. Samadel põhjustel tuleks kaalutud keskmisest jaemüügihinnast lähtuda ka koguselise aktsiisimäära osakaalu arvutamisel kogu maksukoormuses.

| (15) | Hindade ja aktsiisimäärade puhul, eelkõige sigarettide puhul, mis on ülekaalukalt tähtsaim tubakatoodete kategooria, ning samuti sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul, on liikmesriikide vahel endiselt märgatavad erinevused, mis võivad häirida siseturu toimimist. Liikmesriikide maksustamistasemete teatud määral lähendamine aitaks vähendada pettust ja salakaubandust liidus. |
| --- | --- |

(15)

Hindade ja aktsiisimäärade puhul, eelkõige sigarettide puhul, mis on ülekaalukalt tähtsaim tubakatoodete kategooria, ning samuti sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul, on liikmesriikide vahel endiselt märgatavad erinevused, mis võivad häirida siseturu toimimist. Liikmesriikide maksustamistasemete teatud määral lähendamine aitaks vähendada pettust ja salakaubandust liidus.

| (16) | Samuti aitaks maksustamistasemete selline lähendamine tagada inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse. Maksustamistase on oluline aspekt tubakatoodete hinnas, mis omakorda mõjutab tarbijate suitsetamisharjumusi. Pettused ja salakaubandus õõnestavad eelkõige sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksudest tulenevaid hinnatasemeid ning ohustavad seega tubakatoodete tarbimise piiramise ja tervisekaitse eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

(16)

Samuti aitaks maksustamistasemete selline lähendamine tagada inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse. Maksustamistase on oluline aspekt tubakatoodete hinnas, mis omakorda mõjutab tarbijate suitsetamisharjumusi. Pettused ja salakaubandus õõnestavad eelkõige sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksudest tulenevaid hinnatasemeid ning ohustavad seega tubakatoodete tarbimise piiramise ja tervisekaitse eesmärgi saavutamist.

| (17) | Kõigi samasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete, mis ei ole sigaretid, suhtes tuleks kehtestada ühtlustatud maksutase. Siseturu toimimiseks on sobivaim kehtestada üldine minimaalne aktsiis, mis on väljendatud protsendina või summana kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta. |
| --- | --- |

(17)

Kõigi samasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete, mis ei ole sigaretid, suhtes tuleks kehtestada ühtlustatud maksutase. Siseturu toimimiseks on sobivaim kehtestada üldine minimaalne aktsiis, mis on väljendatud protsendina või summana kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta.

| (18) | Sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul tuleks hinnapõhised liidu miinimumnõuded kehtestada viisil, mis annab sigarettidele esitatavate nõuetega sarnase mõju, ning nende puhul tuleks võtta aluseks kaalutud keskmine jaemüügihind. |
| --- | --- |

(18)

Sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul tuleks hinnapõhised liidu miinimumnõuded kehtestada viisil, mis annab sigarettidele esitatavate nõuetega sarnase mõju, ning nende puhul tuleks võtta aluseks kaalutud keskmine jaemüügihind.

| (19) | Tuleks lähendada sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksustamise miinimumtasemeid sigarettide suhtes kohaldatavatele miinimumtasemetele, et võtta paremini arvesse nende kahe toote vahel eksisteeriva konkurentsi ulatust, mida kajastavad täheldatud tarbimismudelid, ning nende võrdselt kahjulikku toimet. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks lähendada sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksustamise miinimumtasemeid sigarettide suhtes kohaldatavatele miinimumtasemetele, et võtta paremini arvesse nende kahe toote vahel eksisteeriva konkurentsi ulatust, mida kajastavad täheldatud tarbimismudelid, ning nende võrdselt kahjulikku toimet.

| (20) | Portugalile tuleks anda võimalus kohaldada vähendatud maksumäära väiketootjate valmistatud ning Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades tarbitavatele sigarettidele. |
| --- | --- |

(20)

Portugalile tuleks anda võimalus kohaldada vähendatud maksumäära väiketootjate valmistatud ning Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades tarbitavatele sigarettidele.

| (21) | Üleminekuperioodid peaks võimaldama liikmesriikidel sujuvalt kohandada üldise aktsiisi tasemeid, piirates sel viisil võimalikke kõrvamõjusid. |
| --- | --- |

(21)

Üleminekuperioodid peaks võimaldama liikmesriikidel sujuvalt kohandada üldise aktsiisi tasemeid, piirates sel viisil võimalikke kõrvamõjusid.

| (22) | Selleks et vältida Korsika majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu kahjustamist, on nii oluline kui ka põhjendatud võimaldada kuni 31. detsembrini 2015 erandit, millega Prantsusmaa võib kohaldada aktsiisimäära, mis on Korsikal tarbimisse lubatud sigarettide ja muude tubakatoodete puhul riiklikust määrast madalam. Selleks kuupäevaks peaks Korsikal tarbimisse lubatud tubakatoodete maksueeskirjad olema viidud täielikku kooskõlla Prantsusmaa mandriosal kehtivate eeskirjadega. Siiski tuleks vältida liiga järsku muutust ning seetõttu tuleks tõsta Korsikal praegu sigarettidele ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakale kehtestatud aktsiisi järk-järgult. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et vältida Korsika majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu kahjustamist, on nii oluline kui ka põhjendatud võimaldada kuni 31. detsembrini 2015 erandit, millega Prantsusmaa võib kohaldada aktsiisimäära, mis on Korsikal tarbimisse lubatud sigarettide ja muude tubakatoodete puhul riiklikust määrast madalam. Selleks kuupäevaks peaks Korsikal tarbimisse lubatud tubakatoodete maksueeskirjad olema viidud täielikku kooskõlla Prantsusmaa mandriosal kehtivate eeskirjadega. Siiski tuleks vältida liiga järsku muutust ning seetõttu tuleks tõsta Korsikal praegu sigarettidele ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakale kehtestatud aktsiisi järk-järgult.

| (23) | Enamik liikmesriike vabastavad teatud tubakatooted aktsiisist või tagastavad tootelt makstud aktsiisi sõltuvalt toote kasutusotstarbest. Teatud kasutusotstarbest sõltuvad aktsiisivabastused või aktsiisi tagasimaksed tuleb määratleda käesolevas direktiivis. |
| --- | --- |

(23)

Enamik liikmesriike vabastavad teatud tubakatooted aktsiisist või tagastavad tootelt makstud aktsiisi sõltuvalt toote kasutusotstarbest. Teatud kasutusotstarbest sõltuvad aktsiisivabastused või aktsiisi tagasimaksed tuleb määratleda käesolevas direktiivis.

| (24) | Tuleks sätestada kord käesoleva direktiiviga ettenähtud määrade või summade korrapäraseks läbivaatamiseks komisjoni aruande alusel, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid. |
| --- | --- |

(24)

Tuleks sätestada kord käesoleva direktiiviga ettenähtud määrade või summade korrapäraseks läbivaatamiseks komisjoni aruande alusel, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid.

| (25) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1.   PEATÜKK

SISU

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kehtestatakse liikmesriikide tubakatoodete aktsiisi struktuuri ja määrade harmoneerimise põhialused.

2.   PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

1.   Käesoleva direktiivi mõistes on tubakatooted:

| a) | sigaretid; |
| --- | --- |

a)

sigaretid;

| b) | sigarid ja sigarillod; |
| --- | --- |

b)

sigarid ja sigarillod;

| c) | suitsetamistubakas:






  i) | sigarettideks keeratav peeneks lõigatud valmistubakas, |
| --- | --- | --- |

c)

suitsetamistubakas:

i)

sigarettideks keeratav peeneks lõigatud valmistubakas,

| ii) | muu suitsetamistubakas. |
| --- | --- |

ii)

muu suitsetamistubakas.

2.   Tooteid, mis koosnevad täielikult või osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga mis muus osas vastavad artiklis 3 või artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse sigarettidena või suitsetamistubakana.

Olenemata esimeses lõigus sätestatust ei käsitata tubakatoodetena ainult meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavaid tooteid, mis ei sisalda tubakat.

3.   Piiramata kehtivate liidu sätete kohaldamist, ei mõjuta käesoleva artikli lõikes 2 ja artiklites 3, 4 ja 5 osutatud mõisted nimetatud artiklites osutatud toodete eri rühmade suhtes rakendatavate maksustamissüsteemide ja -tasemete valikut.

Artikkel 3

1.   Käesoleva direktiivi mõistes on sigaretid:

| a) | sellisena suitsetatavad tubakarullid, mis ei ole artikli 4 lõike 1 tähenduses sigarid või sigarillod; |
| --- | --- |

a)

sellisena suitsetatavad tubakarullid, mis ei ole artikli 4 lõike 1 tähenduses sigarid või sigarillod;

| b) | tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega paberist sigaretihülssi pannakse; |
| --- | --- |

b)

tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega paberist sigaretihülssi pannakse;

| c) | tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega sigaretipaberisse keeratakse. |
| --- | --- |

c)

tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega sigaretipaberisse keeratakse.

2.   Lõikes 1 nimetatud tubakarulli, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 8 cm, kuid mitte rohkem kui 11 cm, käsitatakse aktsiisiga maksustamisel kahe sigaretina; tubakarulli, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 11 cm, kuid mitte rohkem kui 14 cm, käsitatakse kolme sigaretina jne.

Artikkel 4

1.   Käesoleva direktiivi mõistes käsitatakse järgmisi tooteid sigarite ja sigarillodena, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades eranditult mõeldud sellisena suitsetamiseks:

| a) | looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid; |
| --- | --- |

a)

looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid;

| b) | tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsa selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsata on vähemalt 2,3 g ja mitte rohkem kui 10 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm. |
| --- | --- |

b)

tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsa selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsata on vähemalt 2,3 g ja mitte rohkem kui 10 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm.

2.   Erandina lõikest 1 võivad Saksamaa ja Ungari jätkata kuni 31. detsembrini 2014 järgmise lõigu kohaldamist.

Järgmisi tooteid käsitatakse sigarite ja sigarillodena, kui neid saab sellisena suitsetada:

| a) | täielikult looduslikust tubakast tehtud tubakarullid; |
| --- | --- |

a)

täielikult looduslikust tubakast tehtud tubakarullid;

| b) | looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid; |
| --- | --- |

b)

looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid;

| c) | tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral ega kattelehte, ning millel nii katteleht kui ka välimine ümbrisleht on taastatud tubakast, kusjuures toote ühiku mass filtri või suuotsikuta on vähemalt 1,2 g ning toote ümbrisleht katab tubakarulli spiraalselt vähemalt 30o teravnurga all sigari pikisuunas; |
| --- | --- |

c)

tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral ega kattelehte, ning millel nii katteleht kui ka välimine ümbrisleht on taastatud tubakast, kusjuures toote ühiku mass filtri või suuotsikuta on vähemalt 1,2 g ning toote ümbrisleht katab tubakarulli spiraalselt vähemalt 30o teravnurga all sigari pikisuunas;

| d) | tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsikuta on vähemalt 2,3 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm. |
| --- | --- |

d)

tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsikuta on vähemalt 2,3 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm.

3.   Tooteid, mis koosnevad osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga vastavad muus osas lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse sigarite ja sigarillodena.

Artikkel 5

1.   Käesoleva direktiivi mõistes on suitsetamistubakas:

| a) | peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta; |
| --- | --- |

a)

peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta;

| b) | jaemüügiks pakendatud tubakajäätmed, mis ei kuulu artikli 3 ja artikli 4 lõike 1 reguleerimisalasse ja mida on võimalik suitsetada. Käesolevas artiklis tähendab „tubakajäätmed” tubakalehtede jääke ja tubaka töötlemisel või tubakatoodete tootmisel tekkivaid kõrvalsaadusi. |
| --- | --- |

b)

jaemüügiks pakendatud tubakajäätmed, mis ei kuulu artikli 3 ja artikli 4 lõike 1 reguleerimisalasse ja mida on võimalik suitsetada. Käesolevas artiklis tähendab „tubakajäätmed” tubakalehtede jääke ja tubaka töötlemisel või tubakatoodete tootmisel tekkivaid kõrvalsaadusi.

2.   Sigarettideks keeratud peeneks lõigatud valmistubakaks tuleb pidada artiklis 5 määratletud suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad alla 1,5 mm ristlõikega osakesed rohkem kui 25 %.

Liikmesriigid võivad sigarettideks keeratud peeneks lõigatud valmistubakana käsitada ka suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad üle 1,5 mm või suurema ristlõikega osakesed rohkem kui 25 % ja mida on müüdud või mõeldud müüa sigarettideks keeramiseks.

Artikkel 6

Tootjana tuleb käsitada liidu isikut, kes valmistab tubakast jaemüügiks ettenähtud tubakatooteid.

3.   PEATÜKK

SIGARETTIDELE KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 7

1.   Euroopa Liidus toodetud ja kolmandatest riikidest imporditud sigaretid maksustatakse tollimaksu sisaldava jaemüügi maksimumhinna põhjal arvestatava väärtuselise aktsiisiga, ning tooteühikult arvestatava eriaktsiisiga.

Olenemata eelmises lõigus sätestatust, võivad liikmesriigid sigarettide väärtuselise aktsiisi arvestamisel maksustatavast summast välja jätta tollimaksu.

2.   Väärtuselise aktsiisi määr ja eriaktsiisi summa peab olema sama kõigile sigarettidele.

3.   Aktsiisi struktuuri harmoneerimise lõppetapil peavad kõik liikmesriigid kehtestama sigarettidelt makstava väärtuselise aktsiisi ja käibemaksu summa ning eriaktsiisi suhte sellisena, et jaemüügi hinnaskaala kajastaks tõepäraselt tootja väljamüügihindade erinevust.

4.   Vajaduse korral võib sigarettide aktsiis hõlmata minimaalset maksukomponenti, tingimusel et vastavalt artiklis 8 sätestatule peetakse rangelt kinni kombineeritud maksustruktuurist ja sigarettide aktsiisi erikomponendi vahemikust.

Artikkel 8

1.   Sigarettide aktsiisi erikomponendi protsent kogu maksukoormusest määratakse kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel.

2.   Kaalutud keskmine jaemüügihind arvutatakse kõigi tarbimisse lubatud sigarettide koguväärtuse alusel, jagades jaemüügihinna, mille hulka arvatakse kõik maksud, tarbimisse lubatud sigarettide koguarvuga. See määratakse kindlaks hiljemalt iga aasta 1. märtsiks kõigi eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubamist käsitlevate andmete põhjal.

3.   Kuni 31. detsembrini 2013 peab aktsiisi erikomponent moodustama vähemalt 5 % ja mitte rohkem kui 76,5 % kogu maksukoormusest, mille moodustavad järgmised elemendid:

| a) | eriaktsiis; |
| --- | --- |

a)

eriaktsiis;

| b) | väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks. |
| --- | --- |

b)

väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks.

4.   Alates 1. jaanuarist 2014 peab aktsiisi erikomponent moodustama vähemalt 7,5 % ja mitte rohkem kui 76,5 % kogu maksukoormusest, mille moodustavad järgmised elemendid:

| a) | eriaktsiis; |
| --- | --- |

a)

eriaktsiis;

| b) | väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks. |
| --- | --- |

b)

väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks.

5.   Erandina lõigetest 3 ja 4 võib liikmesriik juhul, kui selles liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine jaemüügihind, mille tulemusena aktsiisi erikomponent, mis on väljendatud protsendina kogu maksukoormusest, väheneb vastavalt alla 5 % või 7,5 % või suureneb üle 76,5 % taseme kogu maksukoormusest, hoiduda eriaktsiisi summa kohandamisest kuni sellisele muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.

6.   Käesoleva artikli lõikeid 3, 4 ja 5 ning artikli 7 lõiget 1 arvesse võttes võivad liikmesriigid kehtestada sigarettide minimaalse aktsiisi.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid kohaldavad sigarettide suhtes minimaalset tarbimismaksu vastavalt käesoleva peatükiga kehtestatud eeskirjadele.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse maksude suhtes, mida arvestatakse sigarettidelt vastavalt käesolevale peatükile ja mis hõlmavad:

| a) | koguselist aktsiisi tooteühiku kohta; |
| --- | --- |

a)

koguselist aktsiisi tooteühiku kohta;

| b) | väärtuselist aktsiisi, mis arvutatakse kõrgeima tarbijahinna alusel; |
| --- | --- |

b)

väärtuselist aktsiisi, mis arvutatakse kõrgeima tarbijahinna alusel;

| c) | tarbijahinnaga proportsionaalset käibemaksu. |
| --- | --- |

c)

tarbijahinnaga proportsionaalset käibemaksu.

Artikkel 10

1.   Sigarettide üldine aktsiis (koguseline aktsiis ja väärtuseline aktsiis, välja arvatud käibemaks) moodustab vähemalt 57 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 64 eurot 1 000 sigareti kohta.

Liikmesriigid, kes kehtestavad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel 1 000 sigareti kohta vähemalt 101 euro suuruse aktsiisi, ei pea kohaldama esimeses lõigus sätestatud 57 % nõuet.

2.   Alates 1. jaanuarist 2014 moodustab sigarettide üldine aktsiis vähemalt 60 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 90 eurot 1 000 sigareti kohta.

Liikmesriigid, kes kehtestavad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel 1 000 sigareti kohta vähemalt 115 euro suuruse aktsiisi, ei pea kohaldama esimeses lõigus sätestatud 60 % nõuet.

Bulgaarial, Eestil, Kreekal, Lätil, Ungaril, Poolal ja Rumeenial lubatakse kohaldada üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2017, et saavutada esimeses ja teises lõigus osutatud nõuete täitmine.

3.   Liikmesriigid tõstavad aktsiisi järk-järgult, et saavutada lõikes 2 osutatud nõuete täitmine selles sätestatud kuupäevadeks.

Artikkel 11

1.   Kui liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine jaemüügihind, viies üldise aktsiisi allapoole artikli 10 lõike 1 esimeses lauses ja lõike 2 esimeses lauses osutatud vastavat taset, võib asjaomane liikmesriik hoiduda selle aktsiisi kohandamisest kuni sellisele muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.

2.   Kui liikmesriik suurendab sigarettide käibemaksumäära, võib ta vähendada üldist aktsiisi summani, mis väljendatuna kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina on võrdne samuti kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud käibemaksumäära suurenemisega, isegi juhul, kui sellise kohandamise mõjul väheneb üldine aktsiis allapoole artikli 10 lõike 1 esimeses lauses ja lõike 2 esimeses lauses sätestatud kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud vastavat taset.

Liikmesriik tõstab siiski asjaomast aktsiisi uuesti, et saavutada vähemalt need tasemed vähendamisele järgneva teise aasta 1. jaanuariks.

Artikkel 12

1.   Portugal võib kohaldada vähendatud maksumäära, mis on kuni 50 % väiksem artiklis 10 sätestatud määrast, Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades tarbitavate sigarettide suhtes, mida valmistavad väiketootjad, kellest ühegi aastane toodang ei ületa 500 tonni.

2.   Erandina artiklist 10 võib Prantsusmaa jätkata perioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 vähendatud aktsiisimäära kohaldamist Korsika departemangudes tarbimisse lubatud sigarettide suhtes 1 200 tonni suuruse aastakvoodi piires. Vähendatud maksumäära suurus on järgmine:

a)   kuni 31. detsembrini 2012: vähemalt 44 % sigarettide hinnast nendes departemangudes kõige nõutavama hinnakategooria sigarettide puhul;

b)   alates 1. jaanuarist 2013: vähemalt 50 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast; olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 88 eurot 1 000 sigareti kohta;

c)   alates 1. jaanuarist 2015: vähemalt 57 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast, olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 90 eurot 1 000 sigareti kohta.

4.   PEATÜKK

MUUDELE TUBAKATOODETELE PEALE SIGARETTIDE KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 13

Järgmiste liidus toodetud ja kolmandatest riikidest imporditud tubakatoodete rühmade suhtes kohaldatakse igas liikmesriigis artiklis 14 sätestatud minimaalset aktsiisi:

| a) | sigarid ja sigarillod; |
| --- | --- |

a)

sigarid ja sigarillod;

| b) | sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud tubakas; |
| --- | --- |

b)

sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud tubakas;

| c) | muu suitsetamistubakas. |
| --- | --- |

c)

muu suitsetamistubakas.

Artikkel 14

1.   Liikmesriigid kohaldavad aktsiisi, mis võib olla:

| a) | väärtuseline aktsiis, mis arvutatakse iga toote maksimaalse tarbijahinna alusel, mille vabalt määravad liidus registrisse kantud tootjad ja kolmandatest riikidest importijad vastavalt artiklile 15, või |
| --- | --- |

a)

väärtuseline aktsiis, mis arvutatakse iga toote maksimaalse tarbijahinna alusel, mille vabalt määravad liidus registrisse kantud tootjad ja kolmandatest riikidest importijad vastavalt artiklile 15, või

| b) | koguseline maks väljendatuna summana kilogrammi kohta või sigarite ja sigarillode puhul kindla ühikute arvu kohta või |
| --- | --- |

b)

koguseline maks väljendatuna summana kilogrammi kohta või sigarite ja sigarillode puhul kindla ühikute arvu kohta või

| c) | nende kahe kombinatsioon, kus on olemas nii väärtuseline kui ka koguseline element. |
| --- | --- |

c)

nende kahe kombinatsioon, kus on olemas nii väärtuseline kui ka koguseline element.

Juhtudel, kui aktsiis on kas väärtuseline või kombineeritud, võivad liikmesriigid kehtestada aktsiisi minimaalse summa.

2.   Protsendina või summana kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta väljendatud üldine aktsiis (koguseline ja/või väärtuseline aktsiis, välja arvatud käibemaks) peab olema vähemalt samaväärne määrade või minimaalsete summadega, mis on sätestatud:

a)   sigarite või sigarillode puhul: 5 % tarbijahinnast koos kõigi maksudega või 12 eurot 1 000 ühiku kohta või kilogrammi kohta;

b)   sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud suitsetamistubaka puhul: vähemalt 40 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või 40 eurot kilogrammi kohta;

c)   muu suitsetamistubaka puhul: 20 % tarbijahinnast koos kõigi maksudega või 22 eurot kilogrammi kohta.

Alates 1. jaanuarist 2013 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 43 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 47 eurot kilogrammi kohta.

Alates 1. jaanuarist 2015 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 46 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 54 eurot kilogrammi kohta.

Alates 1. jaanuarist 2018 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 48 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 60 eurot kilogrammi kohta.

Alates 1. jaanuarist 2020 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 50 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 60 eurot kilogrammi kohta.

Kaalutud keskmine jaemüügihind arvutatakse tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka koguväärtuse alusel, jagades jaemüügihinna, mille hulka arvatakse kõik maksud, tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldkogusega. See määratakse kindlaks hiljemalt iga aasta 1. märtsiks kõigi eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubamist käsitlevate andmete põhjal.

3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud määrasid või summasid kohaldatakse kõigi kõnealusesse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete suhtes, tegemata rühma sees vahet kvaliteedi, esitusviisi, toodete päritolu, kasutatud materjalide, osalevate äriühingute omaduste või muude kriteeriumide alusel.

4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib Prantsusmaa jätkata perioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 vähendatud maksumäära kohaldamist Korsika departemangudes tarbimisse lubatud sigarettidele. Vähendatud maksumäära suurus on järgmine:

a)   sigaritele ja sigarillodele: vähemalt 10 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

b)   sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud suitsetamistubakale:

| i) | kuni 31. detsembrini 2012 vähemalt 27 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast; |
| --- | --- |

i)

kuni 31. detsembrini 2012 vähemalt 27 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

| ii) | alates 1. jaanuarist 2013 vähemalt 30 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast; |
| --- | --- |

ii)

alates 1. jaanuarist 2013 vähemalt 30 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

| iii) | alates 1. jaanuarist 2015 vähemalt 35 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast; |
| --- | --- |

iii)

alates 1. jaanuarist 2015 vähemalt 35 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

c)   muule suitsetamistubakale: vähemalt 22 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast.

5.   PEATÜKK

TUBAKATOODETE JAEMÜÜGI MAKSIMUMHINDADE MÄÄRAMINE, AKTSIISI KOGUMINE, VABASTUSED JA TAGASTAMINE

Artikkel 15

1.   Liidu tootjad, nende ühenduses asuvad müügiesindajad või volitatud esindajad ja kolmandatest riikidest tubakat importivad isikud võivad vabalt määrata oma toodete jaemüügi maksimumhinnad igas liikmesriigis, kus nende tooted on tarbimiseks kättesaadavad.

Esimeses lõigus sätestatu ei takista siiski hinnataseme kontrolli ja fikseeritud hindasid käsitlevate siseriiklike õigusaktide rakendamist, tingimusel et see on kooskõlas liidu õigusaktidega.

2.   Aktsiisi sissenõudmise lihtsustamiseks võivad liikmesriigid kehtestada igale tubakatoodete rühmale jaemüügihindade skaala, mis on piisavalt ulatuslik ja vastab liidust pärinevate toodete laiale nomenklatuurile.

Iga skaalat rakendatakse kõigi vastavasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete suhtes, sõltumata toodete kvaliteedist, müügiks pakkumise viisist, toote või selle valmistamiseks kasutatud materjalide päritolust, ettevõtja tunnustest või muudest kriteeriumidest.

Artikkel 16

1.   Aktsiisi sissenõudmise eeskirjad tuleb harmoneerida hiljemalt aktsiiside harmoniseerimise lõppetapil. Eelneva etapi jooksul tuleb aktsiisi sisse nõuda maksumärkide müügi teel. Kui liikmesriigid nõuavad aktsiisi sisse maksumärkide müügi teel, peavad nad tegema oma maksumärgid kättesaadavaks teiste liikmesriikide tootjatele ja vahendajatele. Kui liikmesriigid nõuavad aktsiisi sisse teiste meetoditega, peavad nad selles osas tagama, et liikmesriikidevahelises kaubavahetuses ei esineks haldus- või tehnilisi takistusi.

2.   Importijate ja liidu tubakatoodete tootjate suhtes kehtib lõikes 1 sätestatud süsteem, mis puudutab aktsiisi sissenõudmise ja maksmise üksikasjalikke eeskirju.

Artikkel 17

Aktsiisist vabastatakse või makstud aktsiis tagastatakse, kui:

| a) | denatureeritud tubakatoodet kasutatakse tööstuslikel ja aianduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

denatureeritud tubakatoodet kasutatakse tööstuslikel ja aianduslikel eesmärkidel;

| b) | tubakatoode hävitatakse haldusjärelevalve all; |
| --- | --- |

b)

tubakatoode hävitatakse haldusjärelevalve all;

| c) | tubakatoodet kasutatakse ainult teaduslikeks ja toote kvaliteediga seotud katseteks; |
| --- | --- |

c)

tubakatoodet kasutatakse ainult teaduslikeks ja toote kvaliteediga seotud katseteks;

| d) | tubakatoode töötatakse tootja poolt ümber. |
| --- | --- |

d)

tubakatoode töötatakse tootja poolt ümber.

Liikmesriigid määravad kindlaks eelnimetatud aktsiisi tagasimaksete- ja vabastuste rakendamiseks vajalikud tingimused ja vorminõuded.

6.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

1.   Komisjon avaldab kord aastas üldise aktsiisi summade suhtes kohaldatava euro väärtuse liikmesriikide vääringutes.

Kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursse ja neid kohaldatakse alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist.

2.   Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud iga-aastase kohandamise ajal kehtivad aktsiisisummad muutmata jätta, kui eurodes väljendatud aktsiisisummade ümberarvutamise tulemusena suureneks riigi vääringus väljendatud aktsiis vähem kui 5 % või vähem kui 5 eurot, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.

Artikkel 19

1.   Iga nelja aasta järel esitab komisjon nõukogule aruande ning vajaduse korral ettepaneku käesolevas direktiivis sätestatud aktsiisimäärade ja aktsiiside struktuuri kohta.

Komisjoni aruandes võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade tegelikku väärtust ja asutamislepingu üldeesmärke.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanne koostatakse eelkõige liikmesriikide esitatud teabe põhjal.

3.   Komisjon määrab nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (5) artiklis 43 osutatud korras kindlaks aruande jaoks vajalike statistiliste andmete loetelu, välja arvatud üksikuid füüsilisi või juriidilisi isikuid käsitlevad andmed. Lisaks liikmesriikidele hõlpsasti kättesaadavatele andmetele sisaldab loetelu üksnes selliseid andmeid, mille kogumine ja koondamine ei too liikmesriikidele kaasa ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust.

4.   Komisjon ei avalda andmeid ega tee neid muul moel avalikuks, kui see põhjustaks äri-, tööstus- või ametisaladuse avalikustamise.

Artikkel 20

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 21

Direktiivid 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks ilma et see ei mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 22

Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2011.

Artikkel 23

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 21. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

FAZEKAS S.

---

(1)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8.

1

(2)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10.

2

(3)  EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40.

3

(4)  Vt I lisa A osa.

4

(5)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

5

---

I LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

(vastavalt artiklile 21)

| Nõukogu direktiiv 92/79/EMÜ
  (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8). | |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47). | ainult artikkel 1 |
| Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26). | ainult artikkel 1 |
| Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ
  (ELT L 333, 20.12.2003, lk 49). | ainult artikkel 1 |
| Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1). | ainult artikkel 1 |
| Nõukogu direktiiv 92/80/EMÜ
  (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10). | |
| Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47). | ainult artikkel 2 |
| Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26). | ainult artikkel 2 |
| Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ
  (ELT L 333, 20.12.2003, lk 49). | ainult artikkel 2 |
| Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1). | ainult artikkel 2 |
| Nõukogu direktiiv 95/59/EÜ
  (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40). | |
| Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47). | ainult artikkel 3 |
| Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26). | ainult artikkel 3 |
| Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1). | ainult artikkel 3 |

Nõukogu direktiiv 92/79/EMÜ

(EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8).

Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ

(EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

ainult artikkel 1

Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ

(EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

ainult artikkel 1

Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ

(ELT L 333, 20.12.2003, lk 49).

ainult artikkel 1

Nõukogu direktiiv 2010/12/EL

(ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

ainult artikkel 1

Nõukogu direktiiv 92/80/EMÜ

(EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10).

Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ

(EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

ainult artikkel 2

Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ

(EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

ainult artikkel 2

Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ

(ELT L 333, 20.12.2003, lk 49).

ainult artikkel 2

Nõukogu direktiiv 2010/12/EL

(ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

ainult artikkel 2

Nõukogu direktiiv 95/59/EÜ

(EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40).

Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ

(EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

ainult artikkel 3

Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ

(EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

ainult artikkel 3

Nõukogu direktiiv 2010/12/EL

(ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

ainult artikkel 3

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade loetelu

(vastavalt artiklile 21)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg | Kohaldamise tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| 92/79/EMÜ | 31. detsember 1992 | — |
| 92/80/EMÜ | 31. detsember 1992 | — |
| 95/59/EÜ | — | — |
| 1999/81/EÜ | 1. jaanuar 1999 | 1. jaanuar 1999 |
| 2002/10/EÜ | 1. juuli 2002 (1) | — |
| 2003/117/EÜ | 1. jaanuar 2004 | — |
| 2010/12/EL | 31. detsember 2010 | 1. jaanuar 2011 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

Kohaldamise tähtaeg

92/79/EMÜ

31. detsember 1992

—

92/80/EMÜ

31. detsember 1992

—

95/59/EÜ

—

—

1999/81/EÜ

1. jaanuar 1999

1. jaanuar 1999

2002/10/EÜ

1. juuli 2002 (1)

—

2003/117/EÜ

1. jaanuar 2004

—

2010/12/EL

31. detsember 2010

1. jaanuar 2011

---

(1)  Erandina direktiivi 2002/10/EÜ artikli 4 lõikest 1 sätestatud kuupäevast:

| a) | on Saksamaa Liitvabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 1. jaanuariks 2008, |
| --- | --- |

a)

on Saksamaa Liitvabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 1. jaanuariks 2008,

| b) | on Hispaania Kuningriigil ja Kreeka Vabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 1lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted (pidades silmas direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 1 teist lauset) hiljemalt 1. jaanuariks 2008. |
| --- | --- |

b)

on Hispaania Kuningriigil ja Kreeka Vabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 1lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted (pidades silmas direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 1 teist lauset) hiljemalt 1. jaanuariks 2008.

---

II LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 92/79/EMÜ | Direktiiv 92/80/EMÜ | Direktiiv 95/59/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- | --- |
| — | — | Artikli 1 lõiked 1 ja 2 | Artikkel 1 |
| — | — | Artikli 1 lõige 3 | — |
| — | — | Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa | Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa |
| — | — | Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b | Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b |
| — | — | Artikli 2 lõike 1 punkti c esimene taane | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt i |
| — | — | Artikli 2 lõike 1 punkti c teine taane | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt ii |
| — | — | Artikli 2 lõike 1 lõpuosa | — |
| — | — | Artikli 2 lõige 2 | — |
| — | — | Artikli 7 lõige 2 | Artikli 2 lõige 2 |
| — | — | Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 3 |
| — | — | Artikli 4 lõike 1 esimene lõik | Artikli 3 lõige 1 |
| — | — | Artikli 4 lõike 1 teine lõik | — |
| — | — | Artikli 4 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| — | — | Artikli 3 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| — | — | Artikli 3 lõige 2 | Artikli 4 lõige 2 |
| — | — | Artikli 7 lõige 1 | Artikkel 4 lõige 3 |
| — | — | Artikli 5 sissejuhatav osa | Artikli 5 lõike 1 sissejuhatav osa |
| — | — | Artikli 5 punkt 1 | Artikli 5 lõike 1 punkt a |
| — | — | Artikli 5 punkt 2 | Artikli 5 lõike 1 punkt b |
| — | — | Artikli 6 esimene lõik | Artikli 5 lõike 2 esimene lõik |
| — | — | Artikli 6 teine lõik | Artikli 5 lõike 2 teine lõik |
| — | — | Artikli 9 lõike 1 esimene lõik | Artikkel 6 |
| — | — | Artikli 8 lõige 1 | Artikli 7 lõike 1 esimene lõik |
| — | — | Artikli 16 lõige 6 | Artikli 7 lõike 1 teine lõik |
| — | — | Artikli 8 lõiked 2, 3 ja 4 | Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4 |
| — | — | Artikli 16 lõiked 1–5 | Artikli 8 lõiked 1–5 |
| — | — | Artikli 16 lõige 7 | Artikli 8 lõige 6 |
| Artikkel 1 | — | — | Artikkel 9 |
| Artikli 2 lõiked 1 ja 2 | — | — | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 2 lõige 3 | — | — | — |
| Artikli 2 lõige 4 | — | — | Artikli 10 lõige 3 |
| Artikkel 2a | — | — | Artikkel 11 |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |
| — | — | — | — |
| Artikli 3 lõige 1 | — | — | — |
| Artikli 3 lõige 2 | — | — | Artikli 12 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 3 | — | — | — |
| Artikli 3 lõige 4 | — | — | Artikli 12 lõige 2 |
| — | Artikkel 1 | — | Artikkel 13 |
| — | Artikkel 2 | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 esimene ja teine lõik | — | Artikli 14 lõige 1 |
| — | Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu sissejuhatav lause | — | Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause |
| — | Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu esimene, teine ja kolmas taane | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 neljas ja viies lõik | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu sissejuhatav lause | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu punktid a, b ja c | — | Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu punktid a, b ja c |
| — | Artikli 3 lõike 1 seitsmes lõik | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 kaheksas lõik | — | — |
| — | Artikli 3 lõike 1 üheksas lõik | — | Artikli 14 lõike 2 teine lõik |
| — | Artikli 3 lõike 1 kümnes lõik | — | Artikli 14 lõike 2 kolmas lõik |
| — | Artikli 3 lõike 1 üheteistkümnes lõik | — | Artikli 14 lõike 2 neljas lõik |
| — | Artikli 3 lõike 1 kaheteistkümnes lõik | — | Artikli 14 lõike 2 viies lõik |
| — | Artikli 3 lõike 1 kolmeteistkümnes lõik | — | Artikli 14 lõike 2 kuues lõik |
| — | Artikli 3 lõike 1 neljateistkümnes lõik | — | — |
| — | Artikli 3 lõige 2 | — | Artikli 14 lõige 3 |
| — | Artikli 3 lõige 3 | — | — |
| — | Artikli 3 lõige 4 | — | Artikli 14 lõige 4 |
| — | — | Artikli 9 lõike 1 teine lõik | Artikli 15 lõike 1 esimene lõik |
| — | — | Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 15 lõike 1 teine lõik |
| — | — | Artikli 9 lõike 2 esimene lause | Artikli 15 lõike 2 esimene lõik |
| — | — | Artikli 9 lõike 2 teine lause | Artikli 15,lõike 2 teine lõik |
| — | — | Artikkel 10 | Artikkel 16 |
| — | — | Artikkel 11 | Artikkel 17 |
| — | — | Artikkel 12 | — |
| — | — | Artikkel 13 | — |
| — | — | Artikkel 14 | — |
| — | — | Artikkel 15 | — |
| Artikli 2 lõige 5 | Artikli 5 lõige 1 | — | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 6 | Artikli 5 lõige 2 | — | Artikli 18 lõige 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 | — | Artikkel 19 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 6 lõige 1 | — | — |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 6 lõige 2 | Artikkel 18 | Artikkel 20 |
| — | — | Artikli 19 lõige 1 | Artikli 21 esimene lõik |
| — | — | Artikli 19 lõige 2 | Artikli 21 teine lõik |
| — | — | Artikkel 20 | Artikkel 22 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 | Artikkel 21 | Artikkel 23 |
| — | — | I lisa | — |
| — | — | II lisa | — |
| — | — | — | I lisa |
| — | — | — | II lisa |

Direktiiv 92/79/EMÜ

Direktiiv 92/80/EMÜ

Direktiiv 95/59/EÜ

Käesolev direktiiv

—

—

Artikli 1 lõiked 1 ja 2

Artikkel 1

—

—

Artikli 1 lõige 3

—

—

—

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

—

—

Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

—

—

Artikli 2 lõike 1 punkti c esimene taane

Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt i

—

—

Artikli 2 lõike 1 punkti c teine taane

Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt ii

—

—

Artikli 2 lõike 1 lõpuosa

—

—

—

Artikli 2 lõige 2

—

—

—

Artikli 7 lõige 2

Artikli 2 lõige 2

—

—

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 3

—

—

Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

Artikli 3 lõige 1

—

—

Artikli 4 lõike 1 teine lõik

—

—

—

Artikli 4 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

—

—

Artikli 3 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

—

—

Artikli 3 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

—

—

Artikli 7 lõige 1

Artikkel 4 lõige 3

—

—

Artikli 5 sissejuhatav osa

Artikli 5 lõike 1 sissejuhatav osa

—

—

Artikli 5 punkt 1

Artikli 5 lõike 1 punkt a

—

—

Artikli 5 punkt 2

Artikli 5 lõike 1 punkt b

—

—

Artikli 6 esimene lõik

Artikli 5 lõike 2 esimene lõik

—

—

Artikli 6 teine lõik

Artikli 5 lõike 2 teine lõik

—

—

Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

Artikkel 6

—

—

Artikli 8 lõige 1

Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

—

—

Artikli 16 lõige 6

Artikli 7 lõike 1 teine lõik

—

—

Artikli 8 lõiked 2, 3 ja 4

Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4

—

—

Artikli 16 lõiked 1–5

Artikli 8 lõiked 1–5

—

—

Artikli 16 lõige 7

Artikli 8 lõige 6

Artikkel 1

—

—

Artikkel 9

Artikli 2 lõiked 1 ja 2

—

—

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 2 lõige 3

—

—

—

Artikli 2 lõige 4

—

—

Artikli 10 lõige 3

Artikkel 2a

—

—

Artikkel 11

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Artikli 3 lõige 1

—

—

—

Artikli 3 lõige 2

—

—

Artikli 12 lõige 1

Artikli 3 lõige 3

—

—

—

Artikli 3 lõige 4

—

—

Artikli 12 lõige 2

—

Artikkel 1

—

Artikkel 13

—

Artikkel 2

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 esimene ja teine lõik

—

Artikli 14 lõige 1

—

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu sissejuhatav lause

—

Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

—

Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu esimene, teine ja kolmas taane

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 neljas ja viies lõik

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu sissejuhatav lause

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu punktid a, b ja c

—

Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu punktid a, b ja c

—

Artikli 3 lõike 1 seitsmes lõik

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 kaheksas lõik

—

—

—

Artikli 3 lõike 1 üheksas lõik

—

Artikli 14 lõike 2 teine lõik

—

Artikli 3 lõike 1 kümnes lõik

—

Artikli 14 lõike 2 kolmas lõik

—

Artikli 3 lõike 1 üheteistkümnes lõik

—

Artikli 14 lõike 2 neljas lõik

—

Artikli 3 lõike 1 kaheteistkümnes lõik

—

Artikli 14 lõike 2 viies lõik

—

Artikli 3 lõike 1 kolmeteistkümnes lõik

—

Artikli 14 lõike 2 kuues lõik

—

Artikli 3 lõike 1 neljateistkümnes lõik

—

—

—

Artikli 3 lõige 2

—

Artikli 14 lõige 3

—

Artikli 3 lõige 3

—

—

—

Artikli 3 lõige 4

—

Artikli 14 lõige 4

—

—

Artikli 9 lõike 1 teine lõik

Artikli 15 lõike 1 esimene lõik

—

—

Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 15 lõike 1 teine lõik

—

—

Artikli 9 lõike 2 esimene lause

Artikli 15 lõike 2 esimene lõik

—

—

Artikli 9 lõike 2 teine lause

Artikli 15,lõike 2 teine lõik

—

—

Artikkel 10

Artikkel 16

—

—

Artikkel 11

Artikkel 17

—

—

Artikkel 12

—

—

—

Artikkel 13

—

—

—

Artikkel 14

—

—

—

Artikkel 15

—

Artikli 2 lõige 5

Artikli 5 lõige 1

—

Artikli 18 lõige 1

Artikli 2 lõige 6

Artikli 5 lõige 2

—

Artikli 18 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 4

—

Artikkel 19

Artikli 5 lõige 1

Artikli 6 lõige 1

—

—

Artikli 5 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikkel 18

Artikkel 20

—

—

Artikli 19 lõige 1

Artikli 21 esimene lõik

—

—

Artikli 19 lõige 2

Artikli 21 teine lõik

—

—

Artikkel 20

Artikkel 22

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 21

Artikkel 23

—

—

I lisa

—

—

—

II lisa

—

—

—

—

I lisa

—

—

—

II lisa

---

OTSUSED

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/37

---

KOMISJONI OTSUS,

8. märts 2011,

meetme C 18/10 (ex NN 20/10) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud lennukitööstuse tarnijate suhtes (tagatis „Aero 2008”)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1378 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/393/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 17. oktoobril 2008 algatas komisjon ex officio menetluse seoses tagatisega, mis Coface andis lennukitööstuse tarnijatele vahetuskursiriski ohjamiseks (edaspidi „meede” või „Aero 2008” tagatis) (CP 294/08). |
| --- | --- |

(1)

17. oktoobril 2008 algatas komisjon ex officio menetluse seoses tagatisega, mis Coface andis lennukitööstuse tarnijatele vahetuskursiriski ohjamiseks (edaspidi „meede” või „Aero 2008” tagatis) (CP 294/08).

| (2) | Teabetaotlused saadeti Prantsuse Vabariigile 4. novembril 2008, 15. mail 2009 ja 30. septembril 2009. Prantsuse valitsus vastas taotlustele 8. detsembril 2008, 18. juunil 2009 ja 30. oktoobril 2009. Kõik vastused registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(2)

Teabetaotlused saadeti Prantsuse Vabariigile 4. novembril 2008, 15. mail 2009 ja 30. septembril 2009. Prantsuse valitsus vastas taotlustele 8. detsembril 2008, 18. juunil 2009 ja 30. oktoobril 2009. Kõik vastused registreeriti samal päeval.

| (3) | 17. detsembril 2009 toimus komisjoni talituste ja Prantsuse Vabariigi asutuste esindajate kohtumine. Kohtumise tulemusel edastas Prantsuse Vabariik täiendavat teavet 22. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(3)

17. detsembril 2009 toimus komisjoni talituste ja Prantsuse Vabariigi asutuste esindajate kohtumine. Kohtumise tulemusel edastas Prantsuse Vabariik täiendavat teavet 22. veebruaril 2010.

| (4) | 20. juuli 2010. aasta kirjas teatas komisjon Prantsuse Vabariigile otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(4)

20. juuli 2010. aasta kirjas teatas komisjon Prantsuse Vabariigile otsusest algatada seoses kõnealuse meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (5) | Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta oma märkusi.

| (6) | Huvitatud isikud ei ole komisjonile märkusi esitanud. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikud ei ole komisjonile märkusi esitanud.

| (7) | 20. septembril 2010 edastas Prantsusmaa komisjonile oma märkused. |
| --- | --- |

(7)

20. septembril 2010 edastas Prantsusmaa komisjonile oma märkused.

| (8) | 15. novembri 2010. aasta kirjas taotles komisjon Prantsuse Vabariigilt lisateavet. Prantsuse Vabariik vastas 15. detsembri 2010. aasta kirjas, mille komisjoni talitused registreerisid samal päeval. |
| --- | --- |

(8)

15. novembri 2010. aasta kirjas taotles komisjon Prantsuse Vabariigilt lisateavet. Prantsuse Vabariik vastas 15. detsembri 2010. aasta kirjas, mille komisjoni talitused registreerisid samal päeval.

| (9) | Prantsuse Vabariik edastas lisateavet 31. jaanuari 2011. aasta kirjas, mille komisjoni talitused registreerisid samal päeval. |
| --- | --- |

(9)

Prantsuse Vabariik edastas lisateavet 31. jaanuari 2011. aasta kirjas, mille komisjoni talitused registreerisid samal päeval.

II.   MEETME KIRJELDUS

II.1.   Õiguslik alus

| (10) | Prantsuse Vabariigi asutuste väitel on meetme õiguslikuks aluseks kindlustusseadustiku artiklid L 432-1, L 432-2, R 442-1 ja R442-8-4. |
| --- | --- |

(10)

Prantsuse Vabariigi asutuste väitel on meetme õiguslikuks aluseks kindlustusseadustiku artiklid L 432-1, L 432-2, R 442-1 ja R442-8-4.

II.2.   Abisaajad

| (11) | Potentsiaalsed abisaajad on 2. või madalama järgu lennukitööstuse tarnijad (3). |
| --- | --- |

(11)

Potentsiaalsed abisaajad on 2. või madalama järgu lennukitööstuse tarnijad (3).

| (12) | Abisaaja ettevõtte suurus ei ole piiratud. Tarnijad, kelle puhul lennukitootja osalus on suurem kui 25 %, ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

(12)

Abisaaja ettevõtte suurus ei ole piiratud. Tarnijad, kelle puhul lennukitootja osalus on suurem kui 25 %, ei ole abikõlblikud.

| (13) | Meetme kaudu ei abistata raskustesse sattunud ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(13)

Meetme kaudu ei abistata raskustesse sattunud ettevõtjaid.

| (14) | Meetme kaudu võivad abi saada Prantsusmaal tegutsevad tarnijad, sealhulgas sellised tarnijad, kellel on Prantsusmaal registrijärgne asukoht või peakorter ning kes varustavad väljaspool Prantsusmaad tegutsevaid lennukitootjaid. Seevastu tarnijaid, kellel ei ole Prantsusmaal registrijärgset asukohta ning kes varustavad väljaspool Prantsusmaad tegutsevaid lennukitootjaid, meetme kaudu ei abistata. |
| --- | --- |

(14)

Meetme kaudu võivad abi saada Prantsusmaal tegutsevad tarnijad, sealhulgas sellised tarnijad, kellel on Prantsusmaal registrijärgne asukoht või peakorter ning kes varustavad väljaspool Prantsusmaad tegutsevaid lennukitootjaid. Seevastu tarnijaid, kellel ei ole Prantsusmaal registrijärgset asukohta ning kes varustavad väljaspool Prantsusmaad tegutsevaid lennukitootjaid, meetme kaudu ei abistata.

| (15) | Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt saavad meetme kaudu praeguse seisuga abi ettevõtted AD Industrie, Aerofonctions, Axon Cable ja Exameca. Tegemist on Prantsusmaal registreeritud lennukitööstuse tarnijatega, kellele Coface andis 2008. aasta lõpus vahetuskursiriski tagatise. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt saavad meetme kaudu praeguse seisuga abi ettevõtted AD Industrie, Aerofonctions, Axon Cable ja Exameca. Tegemist on Prantsusmaal registreeritud lennukitööstuse tarnijatega, kellele Coface andis 2008. aasta lõpus vahetuskursiriski tagatise.

II.3.   Majanduslik taust

| (16) | Prantsusmaa väitel soovivad lennukitootjad üha sagedamini, et tarnijad esitaksid neile oma hinnapakkumised dollarites (edaspidi „dollar” või „USD”). Kui dollar on nõrk, tekitavad keskmise või pikema tähtajaga tarnelepingud nii Prantsusmaa kui ka muude riikide tarnijatele probleeme, kuna nende kulubaas asub peamiselt eurotsoonis. |
| --- | --- |

(16)

Prantsusmaa väitel soovivad lennukitootjad üha sagedamini, et tarnijad esitaksid neile oma hinnapakkumised dollarites (edaspidi „dollar” või „USD”). Kui dollar on nõrk, tekitavad keskmise või pikema tähtajaga tarnelepingud nii Prantsusmaa kui ka muude riikide tarnijatele probleeme, kuna nende kulubaas asub peamiselt eurotsoonis.

| (17) | Prantsusmaa selgitas, et teatavatel lennukitööstuse tarnijatel on raskusi nende vajadustele vastava euro-USD vahetuskursi tagatise saamisega. Ehkki vahetuskursi tagatised on finantsturgudel levinud toode, ei vasta pakutavate tagatiste konkreetsed tingimused alati teatavate ettevõtete vajadustele. Ennekõike märgivad Prantsuse asutused, et pangad pakuvad euro ja dollari vahetuskursi kõikumise tagatisi maksimaalselt kaheks aastaks. |
| --- | --- |

(17)

Prantsusmaa selgitas, et teatavatel lennukitööstuse tarnijatel on raskusi nende vajadustele vastava euro-USD vahetuskursi tagatise saamisega. Ehkki vahetuskursi tagatised on finantsturgudel levinud toode, ei vasta pakutavate tagatiste konkreetsed tingimused alati teatavate ettevõtete vajadustele. Ennekõike märgivad Prantsuse asutused, et pangad pakuvad euro ja dollari vahetuskursi kõikumise tagatisi maksimaalselt kaheks aastaks.

II.4.   Meetme kirjeldus

| (18) | Tagatis „Aero 2008” on dollari ja euro vahetuskursi kõikumise riski vastu kindlustamise mehhanism. Lennukitööstuse tarnijad, kes on sõlminud tarnelepinguid, mille puhul summad on väljendatud dollarites, saavad kasu, kui dollar on tugev, kannavad aga kahju, kui dollar on nõrk. Tagatis võimaldab neil ennast kindlustada kahju vastu, mida nad kannaksid nõrga dollari korral, saades samas teataval määral kasu, kui dollar on tugev. |
| --- | --- |

(18)

Tagatis „Aero 2008” on dollari ja euro vahetuskursi kõikumise riski vastu kindlustamise mehhanism. Lennukitööstuse tarnijad, kes on sõlminud tarnelepinguid, mille puhul summad on väljendatud dollarites, saavad kasu, kui dollar on tugev, kannavad aga kahju, kui dollar on nõrk. Tagatis võimaldab neil ennast kindlustada kahju vastu, mida nad kannaksid nõrga dollari korral, saades samas teataval määral kasu, kui dollar on tugev.

| (19) | Kõnealust meedet haldab Coface. Coface on üks peamisi Prantsuse ekspordikrediidikindlustusega tegelevaid ettevõtteid. Alates 2002. aastast kuulub see kontserni Natixis. Natixis on 2009. aastal ettevõtjate Banque Populaire ja Caisse d’Épargne ühinemise tulemusel moodustunud kontserni BPCE tütarettevõte. |
| --- | --- |

(19)

Kõnealust meedet haldab Coface. Coface on üks peamisi Prantsuse ekspordikrediidikindlustusega tegelevaid ettevõtteid. Alates 2002. aastast kuulub see kontserni Natixis. Natixis on 2009. aastal ettevõtjate Banque Populaire ja Caisse d’Épargne ühinemise tulemusel moodustunud kontserni BPCE tütarettevõte.

| (20) | Rahastatava kogusumma ülemmääraks on maksimaalselt 500 miljoni euro ulatuses tarnete vahetuskursirisk. Seni on rahastamine reaalselt hõlmanud üksnes väikest osa maksimumsummast (umbes 10 miljonit eurot). Huvitatud ettevõtjad võivad tagatist taotleda kuni 15. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(20)

Rahastatava kogusumma ülemmääraks on maksimaalselt 500 miljoni euro ulatuses tarnete vahetuskursirisk. Seni on rahastamine reaalselt hõlmanud üksnes väikest osa maksimumsummast (umbes 10 miljonit eurot). Huvitatud ettevõtjad võivad tagatist taotleda kuni 15. detsembrini 2012.

| (21) | Tagatisest „Aero 2008” huvitatud lennukitööstuse tarnija peab esitama taotluse vahetuskursiriski tagatise saamiseks ja tõendama, et tagatis on seotud tarnetega, mille eest saadakse tasu dollarites. Seejärel esitab Coface tarnijale pakkumise, milles on näidatud käibesumma dollarites ning euro ja dollari „tagatud” vahetuskurss, kusjuures mõlemad parameetrid määrab kindlaks tagatiste komisjon lähtuvalt tarnija esitatud taotlusest. Kindlustatavad summad piirduvad osaga kindlustatu dollari alusel sõlmitud lepingutest. Pakkumine hõlmab maksimaalselt viieaastast ajavahemikku. Tarnija võib Coface’i pakkumise vastu võtta või tagasi lükata. Tagatud käibesummat ei saa muuta pärast seda, kui Coface on väljastanud ametliku kinnituse tagatise andmise kohta. |
| --- | --- |

(21)

Tagatisest „Aero 2008” huvitatud lennukitööstuse tarnija peab esitama taotluse vahetuskursiriski tagatise saamiseks ja tõendama, et tagatis on seotud tarnetega, mille eest saadakse tasu dollarites. Seejärel esitab Coface tarnijale pakkumise, milles on näidatud käibesumma dollarites ning euro ja dollari „tagatud” vahetuskurss, kusjuures mõlemad parameetrid määrab kindlaks tagatiste komisjon lähtuvalt tarnija esitatud taotlusest. Kindlustatavad summad piirduvad osaga kindlustatu dollari alusel sõlmitud lepingutest. Pakkumine hõlmab maksimaalselt viieaastast ajavahemikku. Tarnija võib Coface’i pakkumise vastu võtta või tagasi lükata. Tagatud käibesummat ei saa muuta pärast seda, kui Coface on väljastanud ametliku kinnituse tagatise andmise kohta.

| (22) | Kui dollari vahetuskurss osutub tagatud vahetuskursist nõrgemaks, hüvitab Coface tagatise võtnud ettevõtjatele saadud kahju 100 % ulatuses. Kui dollar on tugev, peavad kõnealused ettevõtted tasuma Coface’ile tulemustasu. Kindlustatu võib valida, kas saab vahetuskursi läbivaatamisel konstateeritud dollari kursi tõusust kasu 25 % või 50 %. Hüvitis, mida ettevõtja peab Coface’ile tasuma, arvestatakse välja läbivaadatud vahetuskursi alusel. Tulemustasu võib arvestada kahel viisil:






  — | 1. variant: läbivaadatud vahetuskurss on võrdne algse tagatud vahetuskursiga, millest lahutatakse algse tagatud vahetuskursi ja arvestuspäeva vahetuskursi (EKP päeva võrdluskurss, fixing) vahe tagatud tulemustasu määra ulatuses; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kui dollari vahetuskurss osutub tagatud vahetuskursist nõrgemaks, hüvitab Coface tagatise võtnud ettevõtjatele saadud kahju 100 % ulatuses. Kui dollar on tugev, peavad kõnealused ettevõtted tasuma Coface’ile tulemustasu. Kindlustatu võib valida, kas saab vahetuskursi läbivaatamisel konstateeritud dollari kursi tõusust kasu 25 % või 50 %. Hüvitis, mida ettevõtja peab Coface’ile tasuma, arvestatakse välja läbivaadatud vahetuskursi alusel. Tulemustasu võib arvestada kahel viisil:

—

1. variant: läbivaadatud vahetuskurss on võrdne algse tagatud vahetuskursiga, millest lahutatakse algse tagatud vahetuskursi ja arvestuspäeva vahetuskursi (EKP päeva võrdluskurss, fixing) vahe tagatud tulemustasu määra ulatuses;

| — | 2. variant: samad tingimused nagu 1. variandi puhul, kuid tulemustasu (see tähendab algse tagatud kursi ja arvestuspäeva vahetuskursi erinevuse) ülempiir on 15 senti. |
| --- | --- |

—

2. variant: samad tingimused nagu 1. variandi puhul, kuid tulemustasu (see tähendab algse tagatud kursi ja arvestuspäeva vahetuskursi erinevuse) ülempiir on 15 senti.

| (23) | Summa, mille tagatise saanud tarnijad peavad dollari vahetuskursi tõusu korral maksma, on väiksem kui summa, mille nad saavad, kui dollari kurss samavõrra langeb. Makstav tulemustasu annab tarnijatele võimaluse dollari vahetuskursi tõusust teataval määral kasu saada. Dollari vahetuskursi tõusu korral saadavast kasumist osa loovutades saadakse vastutasuks võimalus dollari vahetuskursi languse vastu kindlustamisel preemiate suurust vähendada. |
| --- | --- |

(23)

Summa, mille tagatise saanud tarnijad peavad dollari vahetuskursi tõusu korral maksma, on väiksem kui summa, mille nad saavad, kui dollari kurss samavõrra langeb. Makstav tulemustasu annab tarnijatele võimaluse dollari vahetuskursi tõusust teataval määral kasu saada. Dollari vahetuskursi tõusu korral saadavast kasumist osa loovutades saadakse vastutasuks võimalus dollari vahetuskursi languse vastu kindlustamisel preemiate suurust vähendada.

| (24) | Kindlustuspreemiad, mida tarnijad peavad tagatise „Aero 2008” saamiseks maksma, määratakse kindlaks ja tuleb tasuda kindlustuslepingu sõlmimisel. Kindlustatud võivad preemia tasuda korraga või maksegraafiku alusel. Viimasel juhul peavad tarnijad tasuma 25 % preemiasummast lepingu sõlmimisel ja iga tagatisega hõlmatud aasta eest kõnealuse aasta 31. jaanuariks. Sellisel juhul tuleb preemia krediidiriski eest maksta tasu, mille määraks on 12 kuu EURIBOR pluss 60 baaspunkti (4). Neljast tagatise saanud ettevõtjast otsustas maksegraafiku alusel tasuda kaks: AD Industrie ja Exameca. |
| --- | --- |

(24)

Kindlustuspreemiad, mida tarnijad peavad tagatise „Aero 2008” saamiseks maksma, määratakse kindlaks ja tuleb tasuda kindlustuslepingu sõlmimisel. Kindlustatud võivad preemia tasuda korraga või maksegraafiku alusel. Viimasel juhul peavad tarnijad tasuma 25 % preemiasummast lepingu sõlmimisel ja iga tagatisega hõlmatud aasta eest kõnealuse aasta 31. jaanuariks. Sellisel juhul tuleb preemia krediidiriski eest maksta tasu, mille määraks on 12 kuu EURIBOR pluss 60 baaspunkti (4). Neljast tagatise saanud ettevõtjast otsustas maksegraafiku alusel tasuda kaks: AD Industrie ja Exameca.

| (25) | Tõendamiseks peavad tarnijad esitama arved, millel on näidatud dollarites makstud summad. |
| --- | --- |

(25)

Tõendamiseks peavad tarnijad esitama arved, millel on näidatud dollarites makstud summad.

| (26) | Prantsuse asutuste väitel on Coface kõik tagatise „Aero 2008” raames tehtud tehingud teostanud Prantsuse riigi nimel. Kõnealuste tagatiste tarvis kasutab Coface Prantsuse riigi selleks ettenähtud pangakontot. Ehkki konto valdaja on Prantsuse riik, saab Coface seda kasutada finantstehingute tegemiseks, näiteks optsioonide ostmiseks. Abisaajate tasutavad kindlustuspreemiad kantakse otse kõnealusele kontole. See tähendab, et Coface ei kanna iseenesest mingeid riske, kuna haldab abimeedet riigi nimel. Meetmega seotud finantsriski kannab käesoleval juhul Prantsuse riik. |
| --- | --- |

(26)

Prantsuse asutuste väitel on Coface kõik tagatise „Aero 2008” raames tehtud tehingud teostanud Prantsuse riigi nimel. Kõnealuste tagatiste tarvis kasutab Coface Prantsuse riigi selleks ettenähtud pangakontot. Ehkki konto valdaja on Prantsuse riik, saab Coface seda kasutada finantstehingute tegemiseks, näiteks optsioonide ostmiseks. Abisaajate tasutavad kindlustuspreemiad kantakse otse kõnealusele kontole. See tähendab, et Coface ei kanna iseenesest mingeid riske, kuna haldab abimeedet riigi nimel. Meetmega seotud finantsriski kannab käesoleval juhul Prantsuse riik.

| (27) | Coface’i kindlustuspreemiad arvestatakse välja individuaalselt. Prantsusmaa väitel on need kooskõlas vahetuskursiriski kindlustamise mehhanismide turuhindadega. Finantsinstrumendid, mille Coface ostab Prantsuse riigi nimel, hõlmavad hetkel, kui see pakub tarnijale tagatist, tema riski täiel määral ja kogu tagatise kehtivuse ajaks. |
| --- | --- |

(27)

Coface’i kindlustuspreemiad arvestatakse välja individuaalselt. Prantsusmaa väitel on need kooskõlas vahetuskursiriski kindlustamise mehhanismide turuhindadega. Finantsinstrumendid, mille Coface ostab Prantsuse riigi nimel, hõlmavad hetkel, kui see pakub tarnijale tagatist, tema riski täiel määral ja kogu tagatise kehtivuse ajaks.

| (28) | Kui dollar on tugev, peab tarnija tasuma Coface’ile summa, mis on seotud tagatud vahetuskursi ja arvestuspäeva võrdluskursi vahega. Kui kindlustatul tekivad makseraskused, peab Coface riigi nimel täitma tema lepingujärgse tagatise eest tasumise kohustuse. Kolmas isik, kes on ostnud maksekohustuse, saab dollari vahetuskursi tõusu korral summa, mis võetakse Prantsuse riigi pangakontolt ning mida makseraskustesse sattunud tarnija ei pruugi täielikult või osaliselt tagasi maksta. |
| --- | --- |

(28)

Kui dollar on tugev, peab tarnija tasuma Coface’ile summa, mis on seotud tagatud vahetuskursi ja arvestuspäeva võrdluskursi vahega. Kui kindlustatul tekivad makseraskused, peab Coface riigi nimel täitma tema lepingujärgse tagatise eest tasumise kohustuse. Kolmas isik, kes on ostnud maksekohustuse, saab dollari vahetuskursi tõusu korral summa, mis võetakse Prantsuse riigi pangakontolt ning mida makseraskustesse sattunud tarnija ei pruugi täielikult või osaliselt tagasi maksta.

| (29) | Juhul kui tarnijad tasuvad osa kindlustuspreemiast maksegraafiku alusel, võib Prantsuse riik samuti kahju saada, kui preemiate eest maksmata summat ei tasuta tagatisega kaetud aasta jooksul. |
| --- | --- |

(29)

Juhul kui tarnijad tasuvad osa kindlustuspreemiast maksegraafiku alusel, võib Prantsuse riik samuti kahju saada, kui preemiate eest maksmata summat ei tasuta tagatisega kaetud aasta jooksul.

| (30) | Meedet hakati rakendama 2008. aasta sügisel. Coface’ilt soovisid ametlikku pakkumist üksteist ettevõtjat, kellest neli selle ka vastu võttis; hiljem otsustas kaks ettevõtjat algselt taotletud summat vähendada. Kõik kõnealused pakkumised võeti vastu 2008. aasta novembris ja detsembris. Prantsuse asutuste esitatud teabe kohaselt ei ole 2009. ega 2010. aastal ühtki pakkumist vastu võetud. |
| --- | --- |

(30)

Meedet hakati rakendama 2008. aasta sügisel. Coface’ilt soovisid ametlikku pakkumist üksteist ettevõtjat, kellest neli selle ka vastu võttis; hiljem otsustas kaks ettevõtjat algselt taotletud summat vähendada. Kõik kõnealused pakkumised võeti vastu 2008. aasta novembris ja detsembris. Prantsuse asutuste esitatud teabe kohaselt ei ole 2009. ega 2010. aastal ühtki pakkumist vastu võetud.

| (31) | Neljast tagatisest kehtib kaks 2013. aasta lõpuni (st viis aastat), kolmas lõppes 2010. aastal (st kehtis kaks aastat) ja neljas 2009. aastal (st kehtis ühe aasta). 2013. aastani kehtivad tagatised hõlmavad aastaseid tarnemahtusid. Potentsiaalsete tarnete kogumaht on ligikaudu 19 miljonit dollarit. Et osa tarnijaid on otsustanud katta üksnes osa tarnetest, hõlmavad tagatised ligikaudu 12 miljonit dollarit. Neljast tarnijast kolm said tagatise tarnetele, mille kogumaht on igaühe puhul alla 2,8 miljoni dollari. Axon Cable säilitab tugeva dollari korral 25 %, ülejäänud tarnijad aga 50 % „kasumist”. |
| --- | --- |

(31)

Neljast tagatisest kehtib kaks 2013. aasta lõpuni (st viis aastat), kolmas lõppes 2010. aastal (st kehtis kaks aastat) ja neljas 2009. aastal (st kehtis ühe aasta). 2013. aastani kehtivad tagatised hõlmavad aastaseid tarnemahtusid. Potentsiaalsete tarnete kogumaht on ligikaudu 19 miljonit dollarit. Et osa tarnijaid on otsustanud katta üksnes osa tarnetest, hõlmavad tagatised ligikaudu 12 miljonit dollarit. Neljast tarnijast kolm said tagatise tarnetele, mille kogumaht on igaühe puhul alla 2,8 miljoni dollari. Axon Cable säilitab tugeva dollari korral 25 %, ülejäänud tarnijad aga 50 % „kasumist”.

| (32) | 2009. aasta detsembris toimunud kohtumisel edastas Prantsusmaa järgmise tabeli. Selles on antud ülevaade meetmega hõlmatud tarnijatest ning igal aastal antud tagatistest ja iga aasta tagatud vahetuskursist. AD Industrie ja Axon Cable ei nõustunud Coface’i pakutud kogusummaga. | AD Industrie | Aerofonctions | Axon Cable | Exameca |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | — | 0,264 mln USD/[...] (5) | 0,256 mln USD/[...] | — |
| 2010 | 2 mln USD/[...] | — | 0,384 mln USD/[...] | 2,712 mln USD/[...] |
| 2011 | 2 mln USD/[...] | — | 0,205 mln USD/[...] | — |
| 2012 | 2 mln USD/[...] | — | 0,511 mln USD/[...] | — |
| 2013 | 2 mln USD/[...] | — | 0,511 mln USD/[...] | — |
| KOKKU | 8 mln USD | 0,264 mln USD | 1,866 mln USD | 2,712 mln USD |
| Coface’i pakutud maksimum-summa | 12,7 mln USD | 0,264 mln USD | 3,74 mln USD | 2,712 mln USD |
| Preemiad | 2,54 % | 2,48 % | 1,35 % | 2,55 % |
| Osalus | 50 % | 50 % | 25 % | 50 % |

(32)

2009. aasta detsembris toimunud kohtumisel edastas Prantsusmaa järgmise tabeli. Selles on antud ülevaade meetmega hõlmatud tarnijatest ning igal aastal antud tagatistest ja iga aasta tagatud vahetuskursist. AD Industrie ja Axon Cable ei nõustunud Coface’i pakutud kogusummaga.

AD Industrie

Aerofonctions

Axon Cable

Exameca

2009

—

0,264 mln USD/[...] (5)

0,256 mln USD/[...]

—

2010

2 mln USD/[...]

—

0,384 mln USD/[...]

2,712 mln USD/[...]

2011

2 mln USD/[...]

—

0,205 mln USD/[...]

—

2012

2 mln USD/[...]

—

0,511 mln USD/[...]

—

2013

2 mln USD/[...]

—

0,511 mln USD/[...]

—

KOKKU

8 mln USD

0,264 mln USD

1,866 mln USD

2,712 mln USD

Coface’i pakutud maksimum-summa

12,7 mln USD

0,264 mln USD

3,74 mln USD

2,712 mln USD

Preemiad

2,54 %

2,48 %

1,35 %

2,55 %

Osalus

50 %

50 %

25 %

50 %

II.5.   Ülevaade kahtlustest, mille tõttu algatati ametlik uurimismenetlus

| (33) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsust põhjendati teatavate kahtlustega väite suhtes, et tegemist ei ole riigiabiga, ning selle suhtes, kas vaadeldud abimeede on kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsust põhjendati teatavate kahtlustega väite suhtes, et tegemist ei ole riigiabiga, ning selle suhtes, kas vaadeldud abimeede on kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (34) | Esiteks oli komisjonil kahtlusi abi saanud ettevõtjate makstavate kindlustuspreemiate turuhindadega vastavuse suhtes. Täpsemalt leidis komisjon, et Prantsuse asutused ei ole tõendanud, et tasutud kindlustuspreemiad hõlmavad järgmisi elemente: Coface’i tagatise haldamisega seotud kulud, tarnija makseraskustesse sattumise oht, preemiate maksegraafiku alusel tasumise korral tekkiv krediidirisk ja kasumimarginaal. Seetõttu ei saanud välistada, et tegemist on tagatise saanud tarnijatele antud valikulise majandusliku eelisega. Võttes arvesse, et meedet „Aero 2008” võib käsitada Prantsuse riigi abimeetmena, ei saanud välistada, et selle puhul võib tegemist olla riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(34)

Esiteks oli komisjonil kahtlusi abi saanud ettevõtjate makstavate kindlustuspreemiate turuhindadega vastavuse suhtes. Täpsemalt leidis komisjon, et Prantsuse asutused ei ole tõendanud, et tasutud kindlustuspreemiad hõlmavad järgmisi elemente: Coface’i tagatise haldamisega seotud kulud, tarnija makseraskustesse sattumise oht, preemiate maksegraafiku alusel tasumise korral tekkiv krediidirisk ja kasumimarginaal. Seetõttu ei saanud välistada, et tegemist on tagatise saanud tarnijatele antud valikulise majandusliku eelisega. Võttes arvesse, et meedet „Aero 2008” võib käsitada Prantsuse riigi abimeetmena, ei saanud välistada, et selle puhul võib tegemist olla riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (35) | Teiseks kahtles komisjon selles, kas euro ja dollari vahetuskursi lühemas ja pikemas perspektiivis esinevate kõikumiste vastu suunatud finantsinstrumentide turul tekib VKEde ja suurettevõtete kindlustamisega seoses tõepoolest raskusi. |
| --- | --- |

(35)

Teiseks kahtles komisjon selles, kas euro ja dollari vahetuskursi lühemas ja pikemas perspektiivis esinevate kõikumiste vastu suunatud finantsinstrumentide turul tekib VKEde ja suurettevõtete kindlustamisega seoses tõepoolest raskusi.

| (36) | Kolmandaks kahtles komisjon, kas tegemist on stimuleeriva mõjuga, kuna tarnijad võivad tagatise saada isegi juhul, kui taotlus esitatakse pärast lepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

(36)

Kolmandaks kahtles komisjon, kas tegemist on stimuleeriva mõjuga, kuna tarnijad võivad tagatise saada isegi juhul, kui taotlus esitatakse pärast lepingu sõlmimist.

| (37) | Neljandaks väljendas komisjon kahtlusi meetme proportsionaalsuse suhtes, kuna selle kaudu ei abistata mitte üksnes selliseid ettevõtjaid, kellel on raskusi pangalt vahetuskursitagatiste saamisega. |
| --- | --- |

(37)

Neljandaks väljendas komisjon kahtlusi meetme proportsionaalsuse suhtes, kuna selle kaudu ei abistata mitte üksnes selliseid ettevõtjaid, kellel on raskusi pangalt vahetuskursitagatiste saamisega.

| (38) | Viiendaks kahtles komisjon selles, kas abi võimalik positiivne mõju kompenseerib selle negatiivse mõju, nõnda et meede ei mõjutaks kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(38)

Viiendaks kahtles komisjon selles, kas abi võimalik positiivne mõju kompenseerib selle negatiivse mõju, nõnda et meede ei mõjutaks kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

III.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (39) | Komisjon ei ole huvitatud isikutelt märkusi saanud. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon ei ole huvitatud isikutelt märkusi saanud.

IV.   PRANTSUSE VABARIIGI MÄRKUSED

| (40) | Prantsusmaa on seisukohal, et „Aero 2008” raames makstavad kindlustuspreemiad on kooskõlas vahetuskursiriski kindlustuse turuväärtusega ning et järelikult ei ole kõnealune meede riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Prantsusmaa on seisukohal, et „Aero 2008” raames makstavad kindlustuspreemiad on kooskõlas vahetuskursiriski kindlustuse turuväärtusega ning et järelikult ei ole kõnealune meede riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (41) | Prantsuse asutused edastasid komisjonile üksikasjaliku kirjelduse metoodika kohta, mille alusel määratakse kindlaks meetme „Aero 2008” raames tasutavad kindlustuspreemiad. |
| --- | --- |

(41)

Prantsuse asutused edastasid komisjonile üksikasjaliku kirjelduse metoodika kohta, mille alusel määratakse kindlaks meetme „Aero 2008” raames tasutavad kindlustuspreemiad.

| (42) | Prantsusmaa esitas teabe, mille alusel saab välja selgitada tagatise andmiseks vajalike finantstoodete täpse turuväärtuse. Tagatis jaotub finantsinstrumentideks, mille kombinatsioon moodustab selle makseprofiili: EUR/USD tähtpäevaostud, EUR/USD optsioonide ost ja müük. |
| --- | --- |

(42)

Prantsusmaa esitas teabe, mille alusel saab välja selgitada tagatise andmiseks vajalike finantstoodete täpse turuväärtuse. Tagatis jaotub finantsinstrumentideks, mille kombinatsioon moodustab selle makseprofiili: EUR/USD tähtpäevaostud, EUR/USD optsioonide ost ja müük.

| (43) | Kõnealuste finantsinstrumentide turuväärtus arvestatakse välja finantsteabe maailmaturu ühe liidri Bloombergi tarkvaraprogrammi andmete põhjal. Prantsusmaa esitas väljavõtteid Bloombergi andmetest kõigi finantsinstrumentide kohta, mis moodustavad „Aero 2008” raames abi saanud neljale ettevõtjale antud tagatised. |
| --- | --- |

(43)

Kõnealuste finantsinstrumentide turuväärtus arvestatakse välja finantsteabe maailmaturu ühe liidri Bloombergi tarkvaraprogrammi andmete põhjal. Prantsusmaa esitas väljavõtteid Bloombergi andmetest kõigi finantsinstrumentide kohta, mis moodustavad „Aero 2008” raames abi saanud neljale ettevõtjale antud tagatised.

| (44) | Sellisel viisil kindlaks määratud turuväärtus hõlmab Coface’ile kõnealuseid instrumente müüvate finantsinstitutsioonide kasumimarginaali. Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt ei hõlma pankade pakutavad vahetuskursiriskiga seotud tooted enamasti preemia maksmist, kuna pangad teenivad tulu tagatud kursside ja optsioonihindade pealt. Kõnealused marginaalid sisalduvad tarnijatele pakutava tagatise moodustavates finantstoodetes ning seetõttu ühtlasi Coface’ile makstavates kindlustuspreemiates. Lisaks määratakse Coface’i vahetukursi määratlemisel tagatud tähtajaline vahetuskurss alati kõrgem kui aastane turu vahetuskursside maksimum. |
| --- | --- |

(44)

Sellisel viisil kindlaks määratud turuväärtus hõlmab Coface’ile kõnealuseid instrumente müüvate finantsinstitutsioonide kasumimarginaali. Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt ei hõlma pankade pakutavad vahetuskursiriskiga seotud tooted enamasti preemia maksmist, kuna pangad teenivad tulu tagatud kursside ja optsioonihindade pealt. Kõnealused marginaalid sisalduvad tarnijatele pakutava tagatise moodustavates finantstoodetes ning seetõttu ühtlasi Coface’ile makstavates kindlustuspreemiates. Lisaks määratakse Coface’i vahetukursi määratlemisel tagatud tähtajaline vahetuskurss alati kõrgem kui aastane turu vahetuskursside maksimum.

| (45) | Coface’i meetme haldamisega seotud täiendavate kulude katmiseks hõlmab preemiasumma ka 40 baaspunkti suurust marginaali. Kõnealune marginaal moodustab 17–32 % (6) meetme „Aero 2008” kaudu tagatise saanud nelja ettevõtja tasutavatest preemiatest. |
| --- | --- |

(45)

Coface’i meetme haldamisega seotud täiendavate kulude katmiseks hõlmab preemiasumma ka 40 baaspunkti suurust marginaali. Kõnealune marginaal moodustab 17–32 % (6) meetme „Aero 2008” kaudu tagatise saanud nelja ettevõtja tasutavatest preemiatest.

| (46) | Samuti esitasid Prantsuse asutused üksikasjaliku seletuse selle kohta, kuidas võetakse kindlustuspreemiate arvestamisel arvesse tarnija makseraskustesse sattumise riski. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, võib tarnija makseraskustesse sattumine dollari kursi tõusu korral tekitada Prantsuse riigile rahalist kahju. |
| --- | --- |

(46)

Samuti esitasid Prantsuse asutused üksikasjaliku seletuse selle kohta, kuidas võetakse kindlustuspreemiate arvestamisel arvesse tarnija makseraskustesse sattumise riski. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 28, võib tarnija makseraskustesse sattumine dollari kursi tõusu korral tekitada Prantsuse riigile rahalist kahju.

| (47) | Tarnija makseraskustesse sattumise riski määrab Coface kindlaks Prantsuse ettevõtete hindamissüsteemi Score@rating alusel, mille Coface algatas 2002. aastal ja mis tugineb Coface’i 20 aasta pikkusele kogemusele ettevõtete hindamise valdkonnas. Panganduskomisjon on Coface’ile kui hindamissüsteemi Score@rating haldajale andnud External Credit Assesment Institution’i (ECAI) staatuse. Kõnealune staatus anti kooskõlas Baseli II raamistikuga. Järgnevas tabelis on esitatud erinevate tunnustatud hindamissüsteemide võrdlus (7).












  ECAI | COFACE | Banque de France | Fitch | Moody's | S & P | Riskikaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Baseli krediidi-kvaliteedi astmed | 1 | 10 kuni 9 | 3++ kuni 3+ | AAA kuni AA- | Aaa kuni Aa3 | AAA kuni AA- | 20 % |
| 2 | 8 | 3 | A+ kuni A- | A1 kuni A3 | A+ kuni A- | 50 % |
| — | 3 | 7 kuni 6 | 4+ | BBB+ kuni BBB- | Baa1 kuni Baa3 | BBB+ kuni BBB- | 100 % |
| Pikaajalise riski hinnang | 4 | 5 kuni 4 | 4 kuni 5+ | BB+ kuni BB- | Ba1 kuni Ba3 | BB+ kuni BB- | 100 % |
| 5 | 3 | 5 kuni 6 | B+ kuni B- | B1 kuni B3 | B+ kuni B- | 150 % |
| 6 | 2 kuni 1 | 8 kuni 9 | vähemalt CCC+ | vähemalt Caa1 | vähemalt CCC+ | 150 % |

(47)

Tarnija makseraskustesse sattumise riski määrab Coface kindlaks Prantsuse ettevõtete hindamissüsteemi Score@rating alusel, mille Coface algatas 2002. aastal ja mis tugineb Coface’i 20 aasta pikkusele kogemusele ettevõtete hindamise valdkonnas. Panganduskomisjon on Coface’ile kui hindamissüsteemi Score@rating haldajale andnud External Credit Assesment Institution’i (ECAI) staatuse. Kõnealune staatus anti kooskõlas Baseli II raamistikuga. Järgnevas tabelis on esitatud erinevate tunnustatud hindamissüsteemide võrdlus (7).

ECAI

COFACE

Banque de France

Fitch

Moody's

S & P

Riskikaal

Baseli krediidi-kvaliteedi astmed

1

10 kuni 9

3++ kuni 3+

AAA kuni AA-

Aaa kuni Aa3

AAA kuni AA-

20 %

2

8

3

A+ kuni A-

A1 kuni A3

A+ kuni A-

50 %

—

3

7 kuni 6

4+

BBB+ kuni BBB-

Baa1 kuni Baa3

BBB+ kuni BBB-

100 %

Pikaajalise riski hinnang

4

5 kuni 4

4 kuni 5+

BB+ kuni BB-

Ba1 kuni Ba3

BB+ kuni BB-

100 %

5

3

5 kuni 6

B+ kuni B-

B1 kuni B3

B+ kuni B-

150 %

6

2 kuni 1

8 kuni 9

vähemalt CCC+

vähemalt Caa1

vähemalt CCC+

150 %

| (48) | Score@rating on riskihinne, mis kujuneb eri taseme raskustesse sattumise tõenäosuse alusel. Analüüsitav risk on ettevõtja maksejõuetus või samaväärsel tasemel makseraskustesse sattumine. Kümne palli süsteemis vastab igale hindele aastane keskmine makseraskuste riskimäär. Järgnevas tabelis on näidatud aastased makseraskuste riskimäärad vastavalt süsteemi Score@rating hinnetele (8): | Suur risk | Keskmine risk | Väike risk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Score@rating | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| Aastane tüüpmäär | 25 % | 10 % | 4 % | 2 % | 1,3 % | 0,7 % | 0,4 % | 0,15 % | 0,05 % | 0 % |

(48)

Score@rating on riskihinne, mis kujuneb eri taseme raskustesse sattumise tõenäosuse alusel. Analüüsitav risk on ettevõtja maksejõuetus või samaväärsel tasemel makseraskustesse sattumine. Kümne palli süsteemis vastab igale hindele aastane keskmine makseraskuste riskimäär. Järgnevas tabelis on näidatud aastased makseraskuste riskimäärad vastavalt süsteemi Score@rating hinnetele (8):

Suur risk

Keskmine risk

Väike risk

Score@rating

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

Aastane tüüpmäär

25 %

10 %

4 %

2 %

1,3 %

0,7 %

0,4 %

0,15 %

0,05 %

0 %

| (49) | Maandamaks riski, et kindlustatu võib dollari kursi tõusu korral sattuda makseraskustesse, peab Coface end makseraskustesse sattumise tõenäosuse tasemel kindlustama finantsinstrumentidega (9). Tarkvaraprogrammi Bloomberg kaudu saab välja arvestada tagatise hinnapakkumise tegemise kuupäeva seisuga vajalike instrumentide hinna. Preemia maksumust kohandatakse seega vastavalt süsteemi Score@rating alusel kindlaks määratud makseraskustesse sattumise riskile ja selle riski vastu kindlustamiseks vajalike instrumentide hinnale. |
| --- | --- |

(49)

Maandamaks riski, et kindlustatu võib dollari kursi tõusu korral sattuda makseraskustesse, peab Coface end makseraskustesse sattumise tõenäosuse tasemel kindlustama finantsinstrumentidega (9). Tarkvaraprogrammi Bloomberg kaudu saab välja arvestada tagatise hinnapakkumise tegemise kuupäeva seisuga vajalike instrumentide hinna. Preemia maksumust kohandatakse seega vastavalt süsteemi Score@rating alusel kindlaks määratud makseraskustesse sattumise riskile ja selle riski vastu kindlustamiseks vajalike instrumentide hinnale.

| (50) | Tagatise „Aero 2008” raames rakendatavate preemiasummade kindlaksmääramisel lähtutakse põhjendustes 40–49 kirjeldatud elementidest. Prantsuse asutused esitasid üksikasjalikud andmed kõigi nelja tagatise saanud ettevõtja kindlustuspreemiate komponentide kohta. Seda illustreeritakse järgnevas tabelis. | Axon Cable | Exameca | Ad Industrie | Aerofonction |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnapakkumise kuupäev | 5.12.2008 | 11.12.2008 | 14.11.2008 | 21.10.2008 |
| Coface’i hinne hinnapakkumise tegemise hetkel | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Algusaasta | 2009 | 2010 | 2010 | 2009 |
| Lõpuaasta | 2013 | 2010 | 2013 | 2009 |
| Tulemustasu | 25 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Tulemustasu piiratud 15 sendiga? | Jah | Jah | Jah | Ei |
| Maksetähtaeg | 3 kuud | 2 kuud | 3 kuud | 3 kuud |
| Kogusumma (USD) | 1 865 000 | 2 712 000 | 8 000 000 | 264 000 |
| Tagatise turuhind | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Krediidirisk | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Halduskulude marginaal | 0,40 % | 0,40 % | 0,40 % | 0,40 % |
| KOKKU | 1,26 % | 2,43 % | 2,43 % | 2,29 % |
| Coface’i preemia | 1,35 % | 2,55 % | 2,54 % | 2,48 % |
| Täitmisriskiga seotud vahe (10) | 0,09 % | 0,12 % | 0,11 % | 0,19 % |

(50)

Tagatise „Aero 2008” raames rakendatavate preemiasummade kindlaksmääramisel lähtutakse põhjendustes 40–49 kirjeldatud elementidest. Prantsuse asutused esitasid üksikasjalikud andmed kõigi nelja tagatise saanud ettevõtja kindlustuspreemiate komponentide kohta. Seda illustreeritakse järgnevas tabelis.

Axon Cable

Exameca

Ad Industrie

Aerofonction

Hinnapakkumise kuupäev

5.12.2008

11.12.2008

14.11.2008

21.10.2008

Coface’i hinne hinnapakkumise tegemise hetkel

[...]

[...]

[...]

[...]

Algusaasta

2009

2010

2010

2009

Lõpuaasta

2013

2010

2013

2009

Tulemustasu

25 %

50 %

50 %

50 %

Tulemustasu piiratud 15 sendiga?

Jah

Jah

Jah

Ei

Maksetähtaeg

3 kuud

2 kuud

3 kuud

3 kuud

Kogusumma (USD)

1 865 000

2 712 000

8 000 000

264 000

Tagatise turuhind

[...]

[...]

[...]

[...]

Krediidirisk

[...]

[...]

[...]

[...]

Halduskulude marginaal

0,40 %

0,40 %

0,40 %

0,40 %

KOKKU

1,26 %

2,43 %

2,43 %

2,29 %

Coface’i preemia

1,35 %

2,55 %

2,54 %

2,48 %

Täitmisriskiga seotud vahe (10)

0,09 %

0,12 %

0,11 %

0,19 %

| (51) | Prantsuse asutuste väitel on tagatis sellisel viisil määratletud struktuuri tõttu vähem atraktiivne kui pankade pakutavad tooted. Tagatise „Aero 2008” raames pakutavad tingimused ei ole seega turutingimustest soodsamad ning preemiad sisaldavad ka tagatise andmiseks vajalike finantstoodete turuväärtust, sealhulgas kasumimarginaali, Coface’i halduskulu ja tarnijate makseraskustesse sattumise riski väärtust. Prantsusmaa jääb niisiis selle juurde, et meetmega ei anta valikulist majanduslikku eelist ning et järelikult ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(51)

Prantsuse asutuste väitel on tagatis sellisel viisil määratletud struktuuri tõttu vähem atraktiivne kui pankade pakutavad tooted. Tagatise „Aero 2008” raames pakutavad tingimused ei ole seega turutingimustest soodsamad ning preemiad sisaldavad ka tagatise andmiseks vajalike finantstoodete turuväärtust, sealhulgas kasumimarginaali, Coface’i halduskulu ja tarnijate makseraskustesse sattumise riski väärtust. Prantsusmaa jääb niisiis selle juurde, et meetmega ei anta valikulist majanduslikku eelist ning et järelikult ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (52) | Prantsusmaa osutas ka sellele, et üheteistkümnest ettevõtjast, kellele Coface pakkumise esitas, otsustas seitse selle tagasi lükata. Prantsuse asutuste esitatud teabe kohaselt väitsid kõnealustest ettevõtjatest kaks, et pankade pakutavad tingimused on soodsamad (näiteks see, et preemiat pole vaja maksta), ning kaks teist nentisid, et Coface’i pakutavad tingimused ei ole soodsad (näiteks ei ole tagatavad kursid kuigi atraktiivsed). Üks ettevõtja osutas, et maksetingimused ei ole kooskõlas pakutava tagatisega, üks teatas, et sai soovitava lepingu sõlmida eurodes, ning kolmas osutas, et tagatislubaduse kehtivusaja lõpuks ei olnud läbirääkimised ostjaga veel lõpule jõudnud. |
| --- | --- |

(52)

Prantsusmaa osutas ka sellele, et üheteistkümnest ettevõtjast, kellele Coface pakkumise esitas, otsustas seitse selle tagasi lükata. Prantsuse asutuste esitatud teabe kohaselt väitsid kõnealustest ettevõtjatest kaks, et pankade pakutavad tingimused on soodsamad (näiteks see, et preemiat pole vaja maksta), ning kaks teist nentisid, et Coface’i pakutavad tingimused ei ole soodsad (näiteks ei ole tagatavad kursid kuigi atraktiivsed). Üks ettevõtja osutas, et maksetingimused ei ole kooskõlas pakutava tagatisega, üks teatas, et sai soovitava lepingu sõlmida eurodes, ning kolmas osutas, et tagatislubaduse kehtivusaja lõpuks ei olnud läbirääkimised ostjaga veel lõpule jõudnud.

V.   MEETME HINDAMINE

| (53) | Meede on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui selle puhul on täidetud neli tingimust: abi antakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, sellega antakse teatavatele ettevõtjatele või majandusharudele valikuline eelis, see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning see võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(53)

Meede on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui selle puhul on täidetud neli tingimust: abi antakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, sellega antakse teatavatele ettevõtjatele või majandusharudele valikuline eelis, see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning see võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (54) | Nagu on täpsustatud põhjenduses 34, põhines ametliku uurimise algatamise otsus ennekõike kahtlustel, mis tekkisid seoses abi saavate ettevõtjate tasutavate preemiate vastavusega turuhinnale. Täpsemalt leidis komisjon, et Prantsuse asutused ei ole tõendanud, et tasutud preemiad hõlmavad järgmisi elemente: Coface’i tagatise haldamise kulud, tarnija makseraskustesse sattumise risk, krediidirisk preemiate maksegraafiku alusel tasumise korral ja kasumimarginaal. Seega ei saanud välistada tagatise saanud ettevõtjatele valikulise majandusliku eelise andmist. |
| --- | --- |

(54)

Nagu on täpsustatud põhjenduses 34, põhines ametliku uurimise algatamise otsus ennekõike kahtlustel, mis tekkisid seoses abi saavate ettevõtjate tasutavate preemiate vastavusega turuhinnale. Täpsemalt leidis komisjon, et Prantsuse asutused ei ole tõendanud, et tasutud preemiad hõlmavad järgmisi elemente: Coface’i tagatise haldamise kulud, tarnija makseraskustesse sattumise risk, krediidirisk preemiate maksegraafiku alusel tasumise korral ja kasumimarginaal. Seega ei saanud välistada tagatise saanud ettevõtjatele valikulise majandusliku eelise andmist.

| (55) | Komisjoni talitused analüüsisid teavet, mida Prantsuse asutused esitasid pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamist, et selgitada välja, kas meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega, see tähendab kas Coface’i pakutavad tingimused vastavad erasektori pakutavatele turutingimustele. |
| --- | --- |

(55)

Komisjoni talitused analüüsisid teavet, mida Prantsuse asutused esitasid pärast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamist, et selgitada välja, kas meede on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega, see tähendab kas Coface’i pakutavad tingimused vastavad erasektori pakutavatele turutingimustele.

| (56) | Komisjon märgib esmalt, et Prantsuse asutused kohustusid tagama, et Coface määrab tasutava preemia suuruse kõigi tagatist taotlevate ettevõtjate puhul kindlaks ühesuguse metoodika alusel, mida on kirjeldatud IV jaos (11). |
| --- | --- |

(56)

Komisjon märgib esmalt, et Prantsuse asutused kohustusid tagama, et Coface määrab tasutava preemia suuruse kõigi tagatist taotlevate ettevõtjate puhul kindlaks ühesuguse metoodika alusel, mida on kirjeldatud IV jaos (11).

| (57) | Komisjon nentis, et Coface’i pakutava tagatisega võrreldavad tooted on ka turul kättesaadavad. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon nentis, et Coface’i pakutava tagatisega võrreldavad tooted on ka turul kättesaadavad.

| (58) | Seejärel veendus komisjon, et Coface’i pakutava tagatise turuhind on kooskõlas turuhindadega, mida rakendavad erasektori ettevõtjad. |
| --- | --- |

(58)

Seejärel veendus komisjon, et Coface’i pakutava tagatise turuhind on kooskõlas turuhindadega, mida rakendavad erasektori ettevõtjad.

| (59) | Komisjon on seisukohal, et tagatise rakendamiseks vajalike finantsinstrumentide hind on kooskõlas turuhindadega, nagu näitavad Prantsusmaa esitatud tarkvaraprogrammi Bloomberg väljavõtted, ning et need kajastuvad adekvaatselt Coface’ile makstavates preemiates. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon on seisukohal, et tagatise rakendamiseks vajalike finantsinstrumentide hind on kooskõlas turuhindadega, nagu näitavad Prantsusmaa esitatud tarkvaraprogrammi Bloomberg väljavõtted, ning et need kajastuvad adekvaatselt Coface’ile makstavates preemiates.

| (60) | Lisaks hõlmavad kõnealuste finantstoodete turuhinnad selliste finantsinstitutsioonide kasumimarginaali, kellelt Coface on kõnealused instrumendid ostnud. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks hõlmavad kõnealuste finantstoodete turuhinnad selliste finantsinstitutsioonide kasumimarginaali, kellelt Coface on kõnealused instrumendid ostnud.

| (61) | Samuti tõendasid Prantsuse asutused, et Coface’i halduskulude katmiseks rakendatakse 40 baaspunkti ulatuses täiendavat marginaali. Nagu on kirjeldatud punktis 45, moodustab kõnealune marginaal olulise osa makstavate preemiate väärtusest. Komisjon leiab seega, et makstavad preemiad hõlmavad tõepoolest kasumimarginaali ja marginaali, mis aitab katta Coface’i halduskulud, ning see võimaldab hajutada kahtlused, mida väljendati ametliku uurimismenetluse algatamisel. Komisjon märgib, et erasektori pangad sellist marginaali ei rakenda, vaid piirduvad üksnes Bloombergi andmebaasi hinna puhul näidatud marginaaliga. Seega võib kõnealust marginaali pidada turuhinnale vastavaks. Komisjoni hinnangul tõendas Prantsusmaa ka seda, et makstavate preemiate kindlaksmääramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse tarnija makseraskustesse sattumise riski (12). Kindlustatu makseraskustesse sattumise korral kohustuste ülevõtmiseks peab Coface end kindlustama kooskõlas makseraskustesse sattumise riskimääraga järgmiselt:






  — | ostetud EUR/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga (1-% tulemustasu) x dollari kohta; |
| --- | --- | --- |

(61)

Samuti tõendasid Prantsuse asutused, et Coface’i halduskulude katmiseks rakendatakse 40 baaspunkti ulatuses täiendavat marginaali. Nagu on kirjeldatud punktis 45, moodustab kõnealune marginaal olulise osa makstavate preemiate väärtusest. Komisjon leiab seega, et makstavad preemiad hõlmavad tõepoolest kasumimarginaali ja marginaali, mis aitab katta Coface’i halduskulud, ning see võimaldab hajutada kahtlused, mida väljendati ametliku uurimismenetluse algatamisel. Komisjon märgib, et erasektori pangad sellist marginaali ei rakenda, vaid piirduvad üksnes Bloombergi andmebaasi hinna puhul näidatud marginaaliga. Seega võib kõnealust marginaali pidada turuhinnale vastavaks. Komisjoni hinnangul tõendas Prantsusmaa ka seda, et makstavate preemiate kindlaksmääramisel võetakse nõuetekohaselt arvesse tarnija makseraskustesse sattumise riski (12). Kindlustatu makseraskustesse sattumise korral kohustuste ülevõtmiseks peab Coface end kindlustama kooskõlas makseraskustesse sattumise riskimääraga järgmiselt:

—

ostetud EUR/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga (1-% tulemustasu) x dollari kohta;

| — | fikseeritud piirmääraga tulemustasu korral ostetud EUR/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga x dollari kohta, millest arvatakse maha 15 senti tulemustasu. |
| --- | --- |

—

fikseeritud piirmääraga tulemustasu korral ostetud EUR/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga x dollari kohta, millest arvatakse maha 15 senti tulemustasu.

| (62) | Konkreetse kindlustusaasta krediidiriski väärtus on seega võrdne optsioonide väärtusega, mis korrutatakse kõnealuse aasta makseraskustesse sattumise tõenäosuse määraga. Makseraskustesse sattumise tõenäosus määratletakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi kaudu, mida on kirjeldatud põhjendustes 47 ja 48 ning mida Coface ja selle kliendid kasutavad oma äritehingute raames. Komisjon on seisukohal, et tõsiasi, et Coface kasutab välishindamiste asemel oma reitingut, on põhjendatud, kuna see aitab tõhusamalt töötada. |
| --- | --- |

(62)

Konkreetse kindlustusaasta krediidiriski väärtus on seega võrdne optsioonide väärtusega, mis korrutatakse kõnealuse aasta makseraskustesse sattumise tõenäosuse määraga. Makseraskustesse sattumise tõenäosus määratletakse rahvusvaheliselt tunnustatud süsteemi kaudu, mida on kirjeldatud põhjendustes 47 ja 48 ning mida Coface ja selle kliendid kasutavad oma äritehingute raames. Komisjon on seisukohal, et tõsiasi, et Coface kasutab välishindamiste asemel oma reitingut, on põhjendatud, kuna see aitab tõhusamalt töötada.

| (63) | Prantsuse asutuste esitatud lisateabe ja käesoleva otsuse põhjenduses 56 osutatud Prantsuse asutuste võetud kohustuse põhjal järeldas komisjon, et hind, mida Coface rakendab tagatiste „Aero 2008” suhtes, on kooskõlas eraettevõtjate pakutavate turutingimustega. |
| --- | --- |

(63)

Prantsuse asutuste esitatud lisateabe ja käesoleva otsuse põhjenduses 56 osutatud Prantsuse asutuste võetud kohustuse põhjal järeldas komisjon, et hind, mida Coface rakendab tagatiste „Aero 2008” suhtes, on kooskõlas eraettevõtjate pakutavate turutingimustega.

| (64) | Niisiis võib järeldada, et tagatise „Aero 2008” rakendamine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. Järelikult ei ole kõnealuse tagatise saanud tarnijatele antud mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(64)

Niisiis võib järeldada, et tagatise „Aero 2008” rakendamine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva erainvestori põhimõttega. Järelikult ei ole kõnealuse tagatise saanud tarnijatele antud mingit majanduslikku eelist.

| (65) | Seega ei ole vaja analüüsida muid kahtlusi, mille alusel ametlik uurimismenetlus algatati. Et valikulise majandusliku eelise andmine on riigiabi tõendamiseks vajalik tingimus, võib järeldada, et tagatis „Aero 2008” ei ole riigiabimeede. |
| --- | --- |

(65)

Seega ei ole vaja analüüsida muid kahtlusi, mille alusel ametlik uurimismenetlus algatati. Et valikulise majandusliku eelise andmine on riigiabi tõendamiseks vajalik tingimus, võib järeldada, et tagatis „Aero 2008” ei ole riigiabimeede.

| (66) | Seoses tingimustega, mida Coface kohaldab preemiate maksegraafiku alusel tasumise suhtes, leiab komisjon siiski, et kohaldatavat intressimäära, mis on 12 kuu EURIBOR pluss 60 baaspunkti, ei saa pidada turutavadega kokkusobivaks. Ennekõike peetakse silmas, et 60 baaspunkti suurune preemia on fikseeritud ning seda ei kohandata vastavalt tarnija makseraskustesse sattumise riskile ega tagatise suurusele. Et Prantsusmaa ei ole muid põhjendusi lisanud, rakendab komisjon viitemäärade arvestamiseks viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (13) (edaspidi „teatis viitemäärade kohta”). 31. jaanuari 2011. aasta kirjas kohustusid Prantsuse asutused tagama, et Coface’i intressimäära kohaldamisel saadavate preemiate ja teatises viitemäärade kohta esitatud viitemäärade alusel kindlaksmääratavate preemiate vahe jääks alati allapoole miinimumläve, ja täitma kõiki komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1998/2006 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) sätteid (14). |
| --- | --- |

(66)

Seoses tingimustega, mida Coface kohaldab preemiate maksegraafiku alusel tasumise suhtes, leiab komisjon siiski, et kohaldatavat intressimäära, mis on 12 kuu EURIBOR pluss 60 baaspunkti, ei saa pidada turutavadega kokkusobivaks. Ennekõike peetakse silmas, et 60 baaspunkti suurune preemia on fikseeritud ning seda ei kohandata vastavalt tarnija makseraskustesse sattumise riskile ega tagatise suurusele. Et Prantsusmaa ei ole muid põhjendusi lisanud, rakendab komisjon viitemäärade arvestamiseks viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, mis on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (13) (edaspidi „teatis viitemäärade kohta”). 31. jaanuari 2011. aasta kirjas kohustusid Prantsuse asutused tagama, et Coface’i intressimäära kohaldamisel saadavate preemiate ja teatises viitemäärade kohta esitatud viitemäärade alusel kindlaksmääratavate preemiate vahe jääks alati allapoole miinimumläve, ja täitma kõiki komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1998/2006 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) sätteid (14).

| (67) | Komisjon võib kõnealuse kohustuse põhjal järeldada, et maksegraafiku alusel tasumise korral rakendatavate intresside puhul ei ole kõik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumid täidetud ning järelikult ei ole tegemist riigiabimeetmetega. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon võib kõnealuse kohustuse põhjal järeldada, et maksegraafiku alusel tasumise korral rakendatavate intresside puhul ei ole kõik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumid täidetud ning järelikult ei ole tegemist riigiabimeetmetega.

VI.   JÄRELDUSED

| (68) | Eespool nimetatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et tagatis „Aero 2008” ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(68)

Eespool nimetatut arvesse võttes on komisjon seisukohal, et tagatis „Aero 2008” ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meede, mida Prantsuse Vabariik rakendab lennukitööstuse tarnijate abistamiseks (tagatis „Aero 2008”) ei ole riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 268, 2.10.2010, lk 4.

1

(2)  Vt joonealust märkust 1.

2

(3)  Meede ei hõlma niisiis kategooriaid „Tier 1” ja „super Tier 1”, mille puhul on tegemist partneritega, kes jagavad riske lennukitootjatega.

3

(4)  Selle teabe edastas Prantsusmaa 20. septembril 2010 esitatud märkustes.

4

(5)  Ärisaladus.

5

(6)  Varieerumist seletab tõsiasi, et halduskulude katmiseks mõeldud marginaal on küll kindlaks määratud, kindlustuspreemia teised komponendid aga varieeruvad vastavalt ettevõttega seotud riskidele ja vajalikele kindlustusinstrumentidele.

6

(7)  Allikas: Coface’i veebileht http://www.coface.fr/CofacePortal/ShowBinary/BEA%20Repository/FR_fr_FR/pages/home/wwd/i/_docs/Score@rating.pdf.

7

Allikas

(8)  Samas.

8

(9)  Tegemist on ostetud eurot/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga (1-% tulemustasu) x dollari kohta, ja fikseeritud piirmääraga tulemustasu korral ostetud EUR/USD müügioptsiooniga, mille täitmishind on võrdne tagatise tähtaja kursiga x dollari kohta, millest arvatakse maha 15 senti tulemustasu.

9

(10)  Tegemist on preemiaga, mis katab turu kõikumise lepingu sõlmimise ja noteerimispäeva vahel ning mis on olenevalt hinnapakkumise tegemise päeva turutingimustest 9 kuni 19 baaspunkti.

10

(11)  Prantsuse asutuste 20. septembri 2010. aasta kiri.

11

(12)  Juhul kui Coface peab maksma hüvitist (dollari kurss on langenud), saab Coface ettevõtja makseraskuste korral jätta hüvitise maksmata, kui aga tagatise raames peaks lisasumma tasuma ettevõtja, tooks tema makseraskustesse sattumine riigile kaasa vastava kahju.

12

(13)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

13

(14)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

14

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. juuli 2011,

millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu ja süsteemi TRACES kuuluvate veterinaarasutuste loetelu osas

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4594 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/394/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 4 teise lõigu teist lauset,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas.

| (2) | Saksamaa teatas, et Rostocki sadama piirikontrollipunkt suleti 31. märtsil 2011. Seega tuleks seda piirikontrollipunkti käsitlev kanne otsuse 2009/821/EÜ I lisa loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa teatas, et Rostocki sadama piirikontrollipunkt suleti 31. märtsil 2011. Seega tuleks seda piirikontrollipunkti käsitlev kanne otsuse 2009/821/EÜ I lisa loetelust välja jätta.

| (3) | Vastavalt Hispaanialt saadud teatele tuleks tühistada Almería lennujaama piirikontrollipunkti suhtes praegu kehtiv heakskiidu peatamine. Seega tuleks nimetatud piirikontrollipunkti käsitlevat kannet vastavalt muuta. Lisaks sellele teatas Hispaania, et Vigo sadama piirikontrollipunktiga seotud kannetest otsuse 2009/821/EÜ I lisas tuleks välja jätta kontrollikeskus „Pantalán 3” ning et kontrollikeskuse „Vieirasa” nimi tuleks asendada nimega „Puerto Vieira”. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Hispaanialt saadud teatele tuleks tühistada Almería lennujaama piirikontrollipunkti suhtes praegu kehtiv heakskiidu peatamine. Seega tuleks nimetatud piirikontrollipunkti käsitlevat kannet vastavalt muuta. Lisaks sellele teatas Hispaania, et Vigo sadama piirikontrollipunktiga seotud kannetest otsuse 2009/821/EÜ I lisas tuleks välja jätta kontrollikeskus „Pantalán 3” ning et kontrollikeskuse „Vieirasa” nimi tuleks asendada nimega „Puerto Vieira”.

| (4) | Vastavalt Prantsusmaalt saadud teatele tuleks Bresti sadama piirikontrollipunkti käsitlevatesse kannetesse otsuse 2009/821/EÜ I lisas lisada teatavad loomsete toodete kategooriad, mida saab nüüd selles piirikontrollipunktis kontrollida. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Prantsusmaalt saadud teatele tuleks Bresti sadama piirikontrollipunkti käsitlevatesse kannetesse otsuse 2009/821/EÜ I lisas lisada teatavad loomsete toodete kategooriad, mida saab nüüd selles piirikontrollipunktis kontrollida.

| (5) | Vastavalt Itaalialt saadud teatele tuleks loetelust välja jätta Reggio Calabria sadamas ja lennujaamas, Olbia sadamas ning Rimini ja Palermo lennujaamades asuvad piirikontrollipunktid. Peale selle teatas Itaalia, et Bologna-Borgo Panigale lennujaama piirikontrollipunktis võetakse vastu ainult piiratud arvul elusloomaliike. Itaalia piirikontrollipunktide loetelu tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Itaalialt saadud teatele tuleks loetelust välja jätta Reggio Calabria sadamas ja lennujaamas, Olbia sadamas ning Rimini ja Palermo lennujaamades asuvad piirikontrollipunktid. Peale selle teatas Itaalia, et Bologna-Borgo Panigale lennujaama piirikontrollipunktis võetakse vastu ainult piiratud arvul elusloomaliike. Itaalia piirikontrollipunktide loetelu tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Vastavalt Ungarilt saadud teatele tuleks Budapesti lennujaama piirikontrollipunkti nimi asendada järgmisega: „Budapest-Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér”. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Ungarilt saadud teatele tuleks Budapesti lennujaama piirikontrollipunkti nimi asendada järgmisega: „Budapest-Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér”.

| (7) | Madalmaad teatasid, et Maastrichti lennujaama piirikontrollipunkti kontrollikeskuses „MHS Live” võetakse vastu ainult loomaaialoomi. Seega tuleks selle piirikontrollipunktiga seotud kannet vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaad teatasid, et Maastrichti lennujaama piirikontrollipunkti kontrollikeskuses „MHS Live” võetakse vastu ainult loomaaialoomi. Seega tuleks selle piirikontrollipunktiga seotud kannet vastavalt muuta.

| (8) | Vastavalt Austrialt saadud teatele tuleks Linzi lennujaama piirikontrollipunkt heaks kiita kõigi kabiloomade kontrolliks. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Austrialt saadud teatele tuleks Linzi lennujaama piirikontrollipunkt heaks kiita kõigi kabiloomade kontrolliks.

| (9) | Vastavalt Portugalilt saadud teatele tuleks seda liikmesriiki käsitlevatest kannetest otsuse 2009/821/EÜ I lisas välja jätta Peniche ja Setúbali sadamate piirikontrollipunktid. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Portugalilt saadud teatele tuleks seda liikmesriiki käsitlevatest kannetest otsuse 2009/821/EÜ I lisas välja jätta Peniche ja Setúbali sadamate piirikontrollipunktid.

| (10) | Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (TRACES). |
| --- | --- |

(10)

Otsuse 2009/821/EÜ II lisas on sätestatud keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetelu veterinaariaalases elektroonilises süsteemis (TRACES).

| (11) | Saksamaalt, Iirimaalt, Prantsusmaalt ja Austrialt saadud teadete kohaselt tuleks nende liikmesriikide puhul teha teatavad muudatused TRACESi keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetellu, mis on esitatud otsuse 2009/821/EÜ II lisas. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaalt, Iirimaalt, Prantsusmaalt ja Austrialt saadud teadete kohaselt tuleks nende liikmesriikide puhul teha teatavad muudatused TRACESi keskasutuste, piirkondlike ja kohalike asutuste loetellu, mis on esitatud otsuse 2009/821/EÜ II lisas.

| (12) | Seepärast tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

3

(4)  ELT L 296, 12.11.2009, lk 1.

4

---

LISA

Otsuse 2009/821/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Saksamaad käsitlevas osas jäetakse Rostocki sadamat käsitlev kanne välja; |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Saksamaad käsitlevas osas jäetakse Rostocki sadamat käsitlev kanne välja;

| b) | Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne Almería lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Almería | ES LEI 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne Almería lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Almería

ES LEI 4

A

HC(2), NHC(2)

O”

| ii) | kanne Vigo sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Vigo | ES VGO 1 | P | T.C. Guixar | HC,
  NHC-T(FR),
  NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Frioya | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Puerto Vieira | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3)” | |

ii)

kanne Vigo sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Vigo

ES VGO 1

P

T.C. Guixar

HC,

NHC-T(FR),

NHC-NT

Frioya

HC-T(FR)(2)(3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2)(3)

Pescanova

HC-T(FR)(2)(3)

Puerto Vieira

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2)(3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)”

| c) | Prantsusmaad käsitlevas osas asendatakse kanne Bresti sadama kohta järgmisega:










  „Brest | FR BES 1 | P | | HC(1)(2), NHC” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Prantsusmaad käsitlevas osas asendatakse kanne Bresti sadama kohta järgmisega:

„Brest

FR BES 1

P

HC(1)(2), NHC”

| d) | Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | välja jäetakse järgmised kanded:










  „Olbia | IT OLB 1 | P | | HC-T(FR)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Palermo (*) | IT PMO 4 | A | | HC-T (*)” | |
| „Reggio Calabria (*) | IT REG 1 | P | | HC (*), NHC (*)” | |
| „Reggio Calabria (*) | IT REG 4 | A | | HC (*), NHC (*)” | |
| „Rimini | IT RMI 4 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*)” | |

d)

Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

välja jäetakse järgmised kanded:

„Olbia

IT OLB 1

P

HC-T(FR)(3)”

„Palermo (*)

IT PMO 4

A

HC-T (*)”

„Reggio Calabria (*)

IT REG 1

P

HC (*), NHC (*)”

„Reggio Calabria (*)

IT REG 4

A

HC (*), NHC (*)”

„Rimini

IT RMI 4

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)”

| ii) | kanne Bologna-Borgo Panigale lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Bologna-Borgo Panigale | IT BLQ 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(14)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

kanne Bologna-Borgo Panigale lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Bologna-Borgo Panigale

IT BLQ 4

A

HC(2), NHC(2)

O(14)”

| e) | Ungarit käsitlevas osas asendatakse kanne Budapesti lennujaama kohta järgmisega:










  „Budapest-Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér | HU BUD 4 | A | | HC(2),
  NHC-T(CH)(2),
  NHC-NT(2) | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Ungarit käsitlevas osas asendatakse kanne Budapesti lennujaama kohta järgmisega:

„Budapest-Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér

HU BUD 4

A

HC(2),

NHC-T(CH)(2),

NHC-NT(2)

O”

| f) | Madalmaid käsitlevas osas asendatakse kanne Maastrichti lennujaama kohta järgmisega:










  „Maastricht | NL MST 4 | A | MHS Products | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MHS Live | | U, E, O(14)” |

f)

Madalmaid käsitlevas osas asendatakse kanne Maastrichti lennujaama kohta järgmisega:

„Maastricht

NL MST 4

A

MHS Products

HC(2), NHC(2)

MHS Live

U, E, O(14)”

| g) | Austriat käsitlevas osas asendatakse kanne Linzi lennujaama kohta järgmisega:










  „Linz | AT LNZ 4 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Austriat käsitlevas osas asendatakse kanne Linzi lennujaama kohta järgmisega:

„Linz

AT LNZ 4

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O”

| h) | Portugali käsitlevas osas jäetakse kanded Peniche ja Setúbali sadamate kohta välja. |
| --- | --- |

h)

Portugali käsitlevas osas jäetakse kanded Peniche ja Setúbali sadamate kohta välja.

| 2. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne kohaliku asutuse „DE47103 WOLFENBÜTTEL, LANDKREIS U. STADT SALZGITTER” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE47103 | WOLFENBÜTTEL, LANDKREIS” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

kanne kohaliku asutuse „DE47103 WOLFENBÜTTEL, LANDKREIS U. STADT SALZGITTER” kohta asendatakse järgmisega:

„DE47103

WOLFENBÜTTEL, LANDKREIS”

| ii) | kanne kohaliku asutuse „DE16203 GOSLAR, LANDKREIS” kohta asendatakse järgmisega:






  „DE16203 | GOSLAR, LANDKREIS U. SALZGITTER, STADT”. |
| --- | --- | --- |

ii)

kanne kohaliku asutuse „DE16203 GOSLAR, LANDKREIS” kohta asendatakse järgmisega:

„DE16203

GOSLAR, LANDKREIS U. SALZGITTER, STADT”.

| b) | Iirimaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | välja jäetakse kanded järgmiste kohalike asutuste kohta:






  „IE01100 | LAOIS; |
| --- | --- | --- | --- |
| IE01800 | MONAGHAN; |
| IE02400 | WESTMEATH” |

b)

Iirimaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

välja jäetakse kanded järgmiste kohalike asutuste kohta:

„IE01100

LAOIS;

IE01800

MONAGHAN;

IE02400

WESTMEATH”

| ii) | kanne kohaliku asutuse „IE00900 KILDARE” kohta asendatakse järgmisega:






  „IE00900 | KILDARE/DUBLIN/LAOIS/WEST WICKLOW”; |
| --- | --- | --- |

ii)

kanne kohaliku asutuse „IE00900 KILDARE” kohta asendatakse järgmisega:

„IE00900

KILDARE/DUBLIN/LAOIS/WEST WICKLOW”;

| iii) | kanne kohaliku asutuse „IE00200 CAVAN” kohta asendatakse järgmisega:






  „IE00200 | CAVAN/MONAGHAN” |
| --- | --- | --- |

iii)

kanne kohaliku asutuse „IE00200 CAVAN” kohta asendatakse järgmisega:

„IE00200

CAVAN/MONAGHAN”

| iv) | kanne kohaliku asutuse „IE01900 OFFALY” kohta asendatakse järgmisega:






  „IE01900 | OFFALY/WESTMEATH” |
| --- | --- | --- |

iv)

kanne kohaliku asutuse „IE01900 OFFALY” kohta asendatakse järgmisega:

„IE01900

OFFALY/WESTMEATH”

| c) | Prantsusmaad käsitlevast osast jäetakse välja kanne järgmise kohaliku asutuse kohta:






  „FR16400 | PYRÉNÉES-ATLANTIQUES (BAYONNE)” |
| --- | --- | --- |

c)

Prantsusmaad käsitlevast osast jäetakse välja kanne järgmise kohaliku asutuse kohta:

„FR16400

PYRÉNÉES-ATLANTIQUES (BAYONNE)”

| d) | Austriat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  i) | piirkondlikku asutust „AT00100 BURGENLAND” käsitlevatesse kannetesse lisatakse kanded järgmiste kohalike asutuste kohta:






  „AT00109 | MAG. D. FREISTADT EISENSTADT; |
| --- | --- | --- | --- |
| AT00110 | STADTGEMEINDE RUST” |

d)

Austriat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

i)

piirkondlikku asutust „AT00100 BURGENLAND” käsitlevatesse kannetesse lisatakse kanded järgmiste kohalike asutuste kohta:

„AT00109

MAG. D. FREISTADT EISENSTADT;

AT00110

STADTGEMEINDE RUST”

| ii) | kanne kohaliku asutuse „AT00413 VOEÖCKLABRUCK” kohta asendatakse järgmisega:






  „AT00413 | VOECKLABRUCK”. |
| --- | --- | --- |

ii)

kanne kohaliku asutuse „AT00413 VOEÖCKLABRUCK” kohta asendatakse järgmisega:

„AT00413

VOECKLABRUCK”.

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/50

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. juuli 2011,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/241/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid teatavate Madagaskarilt pärit loomsete saaduste suhtes, välja arvatud kalatooted

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4642 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/395/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 24. märtsi 2006. aasta otsusega 2006/241/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid teatavate Madagaskarilt pärit loomsete saaduste suhtes, välja arvatud kalatooted, (2) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad keelama Madagaskarilt pärit loomsete saaduste, välja arvatud kalatoodete, tigude ja guaano impordi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 24. märtsi 2006. aasta otsusega 2006/241/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid teatavate Madagaskarilt pärit loomsete saaduste suhtes, välja arvatud kalatooted, (2) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad keelama Madagaskarilt pärit loomsete saaduste, välja arvatud kalatoodete, tigude ja guaano impordi.

| (2) | Loomsete saaduste importi reguleerib mitu liidu õigusakti, nagu näiteks nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) ning Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (4). |
| --- | --- |

(2)

Loomsete saaduste importi reguleerib mitu liidu õigusakti, nagu näiteks nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) ning Euroopa parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (4).

| (3) | Praegused loomsete saaduste importi käsitlevad liidu õigusaktid tagavad, et Madagaskarilt võib liitu importida ainult selliseid loomseid tooteid, mis vastavad kõnealustele õigusaktidele. |
| --- | --- |

(3)

Praegused loomsete saaduste importi käsitlevad liidu õigusaktid tagavad, et Madagaskarilt võib liitu importida ainult selliseid loomseid tooteid, mis vastavad kõnealustele õigusaktidele.

| (4) | Sellest tulenevalt ei ole otsus 2006/241/EÜ enam vajalik ja tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt ei ole otsus 2006/241/EÜ enam vajalik ja tuleks kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2006/241/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

1

(2)  ELT L 88, 25.3.2006, lk 63.

2

(3)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

4

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. juuli 2011,

millega antakse Jaapanis asuvale laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4595 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/396/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancy’s asuv Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (edaspidi „ANSES”) (endine Agence française de sécurité sanitaire des aliments – AFSSA) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancy’s asuv Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (edaspidi „ANSES”) (endine Agence française de sécurité sanitaire des aliments – AFSSA) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks.

| (2) | Nimetatud otsuses on ka sätestatud, et ANSES dokumenteerib selliste kolmandate riikide laboratooriumide hindamistulemused, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud otsuses on ka sätestatud, et ANSES dokumenteerib selliste kolmandate riikide laboratooriumide hindamistulemused, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks.

| (3) | Jaapani pädev asutus on esitanud taotluse anda ühele nimetatud kolmandas riigis asuvale laboratooriumile luba teha kõnealuseid seroloogilisi teste. Taotlust toetab ANSES’i 4. veebruari 2011. aasta positiivne aruanne kõnealuse laboratooriumi hindamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Jaapani pädev asutus on esitanud taotluse anda ühele nimetatud kolmandas riigis asuvale laboratooriumile luba teha kõnealuseid seroloogilisi teste. Taotlust toetab ANSES’i 4. veebruari 2011. aasta positiivne aruanne kõnealuse laboratooriumi hindamise kohta.

| (4) | Seepärast tuleks anda kõnealusele laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks anda kõnealusele laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt otsuse 2000/258/EÜ artikli 3 lõikele 2 antakse järgmisele laboratooriumile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja tuhkrutel:

| Laboratory Department, Animal Quarantine Service |
| --- |
| Ministry of Agriculture, forestry and fisheries |
| 11–1, Haramachi, Isogo-ku |
| Yokohama |
| Kanagawa 235-0008 |
| Jaapan |

Laboratory Department, Animal Quarantine Service

Ministry of Agriculture, forestry and fisheries

11–1, Haramachi, Isogo-ku

Yokohama

Kanagawa 235-0008

Jaapan

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. augustist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. juuli 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

---

| 5.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 176/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 176/52

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

21. juuni 2011,

euro pangatähtede tootmise keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise menetluse kohta

(ECB/2011/8)

(2011/397/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | asutamislepingu artikli 128 lõige 1 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (EKPSi põhikiri) artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpangal (EKP) on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. See õigus hõlmab ka pädevust võtta meetmeid euro pangatähtede kui maksevahendi ehtsuse kaitseks. |
| --- | --- |

(1)

asutamislepingu artikli 128 lõige 1 ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (EKPSi põhikiri) artikkel 16 sätestavad, et Euroopa Keskpangal (EKP) on ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. See õigus hõlmab ka pädevust võtta meetmeid euro pangatähtede kui maksevahendi ehtsuse kaitseks.

| (2) | Liidu keskkonnapoliitika põhineb keskkonnakaitse integreerimise põhimõttel, mis on sätestatud lepingu artiklis 11, mille kohaselt tuleb liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreerida keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist. Seda põhimõtet arvestades edendab eurosüsteem õiget keskkonnaalast juhtimist, mis põhineb ISO 14000 standardite seerial. |
| --- | --- |

(2)

Liidu keskkonnapoliitika põhineb keskkonnakaitse integreerimise põhimõttel, mis on sätestatud lepingu artiklis 11, mille kohaselt tuleb liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreerida keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist. Seda põhimõtet arvestades edendab eurosüsteem õiget keskkonnaalast juhtimist, mis põhineb ISO 14000 standardite seerial.

| (3) | Lepingu artikli 9 kohaselt arvestab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel muu hulgas inimeste tervise kaitsega seotud nõudeid. Seda põhimõtet arvestades on eurosüsteemile ülioluline vältida ja minimeerida mis tahes tervisekaitse ja ohutuse riske üldsusele ja euro pangatähtede tootmise või euro pangatähtede toormaterjalidega seotud töötajatele. Eurosüsteem toetab tervisekaitse ja ohutuse juhtimist kooskõlas Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (1) põhimõtetega ja OHSAS 18000 standardiseeriatega. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 9 kohaselt arvestab liit oma poliitika ja meetmete määratlemisel muu hulgas inimeste tervise kaitsega seotud nõudeid. Seda põhimõtet arvestades on eurosüsteemile ülioluline vältida ja minimeerida mis tahes tervisekaitse ja ohutuse riske üldsusele ja euro pangatähtede tootmise või euro pangatähtede toormaterjalidega seotud töötajatele. Eurosüsteem toetab tervisekaitse ja ohutuse juhtimist kooskõlas Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (1) põhimõtetega ja OHSAS 18000 standardiseeriatega.

| (4) | Seetõttu tuleb kehtestada keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise kord, millega tagatakse, et ainult tootjad, kes vastavad keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuetele atesteeritakse euro pangatähtede tootmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb kehtestada keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise kord, millega tagatakse, et ainult tootjad, kes vastavad keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuetele atesteeritakse euro pangatähtede tootmiseks.

| (5) | Atesteeritud euro pangatähtede ja euro pangatähtede toormaterjalide tootjate keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse tulemuslikkuse jälgimiseks võimalikult suures ulatuses peab EKP nendelt tootjatelt regulaarselt saama andmeid nende euro pangatähtede ja euro pangatähtede toormaterjalide tootmise mõjust keskkonna- ning tervisekaitsele ja ohutusele, |
| --- | --- |

(5)

Atesteeritud euro pangatähtede ja euro pangatähtede toormaterjalide tootjate keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse tulemuslikkuse jälgimiseks võimalikult suures ulatuses peab EKP nendelt tootjatelt regulaarselt saama andmeid nende euro pangatähtede ja euro pangatähtede toormaterjalide tootmise mõjust keskkonna- ning tervisekaitsele ja ohutusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   RKP– liikmesriigi, mille rahaühik on euro, keskpank;

b)   euro pangatähtede toormaterjalid– paber, tint, kile ja niit, mida kasutatakse euro pangatähtede tootmiseks;

c)   tootmiskoht– mis tahes ruumid, mida tootja kasutab või soovib kasutada euro pangatähtede tootmistegevuseks;

d)   tootja– mis tahes üksus, kes tegeleb või soovib tegeleda euro pangatähtede tootmistegevusega;

e)   keskkonnaatesteering– staatus, mille ulatus on täpsustatud artiklis 3, mille annab EKP tootjale ja mis kinnitab euro pangatähtede tootmise vastavust II jaos sätestatud nõuetega;

f)   tervishoiu ja ohutuse atesteering– staatus, mille ulatus on täpsustatud artiklis 4, mille annab EKP tootjale ja mis kinnitab euro pangatähtede tootmise vastavust III jaos sätestatud nõuetega;

g)   atesteeritud tootja– tootja, kellele on antud keskkonnaatesteering ning tervishoiu ja ohutuse atesteering;

h)   sertifitseerimisasutus– sõltumatu sertifitseerimisasutus, mis hindab tootjate keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse juhtimissüsteeme ning millel on õigus kinnitada, et tootja täidab ISO 14000 või OHSAS 18000 standardiseeriate nõuded;

i)   euro pangatähtede tootmistegevus– euro pangatähtede või mõne euro pangatähtede toormaterjali tootmine;

j)   EKP tööpäev– päevad esmaspäevast reedeni välja arvatud EKP ametlikud pühad;

k)   trükiplaatide valmistamine– trükiplaatide tootmine euro pangatähtede tootmises kasutatavate offset või sügavtrüki tehnoloogiate jaoks;

l)   ühekordne sama toodang– toodang, mis koosneb mitmest partiist, mis on tehtud sama tarnija samast toormaterjalist, kusjuures koostis on läbivalt muutumatu ning uusi aineid või samu aineid, mis ületaksid EKP poolt määratletud kontsentraadi piire, ei lisata.

Artikkel 2

Üldpõhimõtted

1.   Tootja võib tegeleda euro pangatähtede toomisega ainult siis, kui EKP atesteerib selle tegevuse keskkonnakaitse ning tervisekaitse ja ohutuse osas.

2.   EKP nõuded keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse osas on miinimumnõuded. Tootjad võivad vastu võtta ja rakendada rangemaid keskkonna- ja/või tervisekaitse ja ohutuse nõudeid, kuid EKP hindab ainult käesolevas otsuses kehtestatud nõuete täitmist tootja poolt.

3.   EKP juhatus on pädev tegema kõiki tootja keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimist puudutavaid otsuseid, võttes seejuures arvesse pangatähtede komitee seisukohti ning teatades otsustest EKP nõukogule.

4.   Atesteeritud tootja võib tegeleda euro pangatähtede tootmistegevusega ainult sellistes tootmiskohtades, mille osas on talle käesoleva otsuse kohaselt antud järgmised atesteeringud: a) keskkonnakaitse ja b) tervisekaitse ja ohutus, ning see ei olene mis tahes muust atesteerimisest, mida võib anda muu EKP õigusakti alusel.

5.   Tootja poolt käesoleva otsuse kohaldamisega seoses kantud kulu ja kahjumi kannab tootja.

6.   Tehnilised detailid, mida tootjad peavad järgima keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteerimiseks, kehtestab EKP eraldi.

Artikkel 3

Keskkonnakaitse atesteering

1.   Atesteerimisel ISO 14000 standardiseeria alusel keskkonnajuhtimissüsteemide kohta järgitakse II jaos sätestatud korda. Tootja võib tegeleda euro pangatähtede tootmisega ainult siis, kui EKP on andnud talle keskkonnakaitse atesteeringu konkreetse euro pangatähtede tootmistegevuse osas.

2.   Tootjale võib anda keskkonnakaitse atesteeringu euro pangatähtede tootmistegevuseks, kui ta vastab järgmistele tingimustele:

| a) | tema konkreetne euro pangatähtede tootmistegevus vastab konkreetses tootmiskohas standardiseeria ISO 14001 nõuetele ja sertifitseerimisasutus on andnud selle kohta sertifikaadi; |
| --- | --- |

a)

tema konkreetne euro pangatähtede tootmistegevus vastab konkreetses tootmiskohas standardiseeria ISO 14001 nõuetele ja sertifitseerimisasutus on andnud selle kohta sertifikaadi;

| b) | tema tootmiskoht asub liikmesriigis, kui tegemist on trükikojaga, ja |
| --- | --- |

b)

tema tootmiskoht asub liikmesriigis, kui tegemist on trükikojaga, ja

| c) | tema tootmiskoht asub liikmesriigis või Euroopa Vabakaubandusühenduse (EFTA) liikmesriigis, kui tegemist ei ole trükikojaga. |
| --- | --- |

c)

tema tootmiskoht asub liikmesriigis või Euroopa Vabakaubandusühenduse (EFTA) liikmesriigis, kui tegemist ei ole trükikojaga.

3.   Juhatus võib üksikjuhtudel teha lõike 2 punktides b ja c sätestatud asukohanõudest erandeid, võttes arvesse pangatähtede komitee seisukohti. Sellisest otsusest tuleb viivitamata teatada EKP nõukogule. Juhatus peab järgima EKP nõukogu mis tahes otsust selles küsimuses.

4.   Tootja keskkonnakaitse atesteeritakse kolmeks aastaks, võttes arvesse artiklite 13 või 14 alusel tehtud mis tahes otsuseid.

5.   Keskkonnakaitse osas atesteeritud tootjal ei ole lubatud euro pangatähtede või euro pangatähtede toormaterjali tootmist allhankijalt viia muusse tootmiskohta või tellida kolmandalt isikult, sh tootja tütar- või sidusettevõtjalt, ilma EKP eelneva kirjaliku loata.

Artikkel 4

Tervisekaitse ja ohutuse atesteering

1.   Atesteerimisel OHSAS 18001 standardi alusel töötervishoiu ja tööohutuse juhtimissüsteemide kohta järgitakse III jaos sätestatud korda. Tootja võib tegeleda euro pangatähtede tootmisega ainult siis, kui EKP on andnud talle tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu konkreetse euro pangatähtede tootmistegevuse osas.

2.   Tootjale võib anda tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu euro pangatähtede tootmistegevuseks, kui ta vastab järgmistele tingimustele:

| a) | tema konkreetne euro pangatähtede tootmistegevus vastab konkreetses tootmiskohas standardi OHSAS 18001 nõuetele ja sertifitseerimisasutus on andnud selle kohta sertifikaadi; |
| --- | --- |

a)

tema konkreetne euro pangatähtede tootmistegevus vastab konkreetses tootmiskohas standardi OHSAS 18001 nõuetele ja sertifitseerimisasutus on andnud selle kohta sertifikaadi;

| b) | tema tootmiskoht asub liikmesriigis, kui tegemist on trükikojaga, ja |
| --- | --- |

b)

tema tootmiskoht asub liikmesriigis, kui tegemist on trükikojaga, ja

| c) | tema tootmiskoht asub liikmesriigis või EFTA liikmesriigis, kui tegemist ei ole trükikojaga. |
| --- | --- |

c)

tema tootmiskoht asub liikmesriigis või EFTA liikmesriigis, kui tegemist ei ole trükikojaga.

3.   Juhatus võib üksikjuhtudel teha lõike 2 punktides b ja c sätestatud asukohanõudest erandeid, võttes arvesse pangatähtede komitee seisukohti. Sellisest otsusest tuleb viivitamata teatada EKP nõukogule. Juhatus peab järgima EKP nõukogu mis tahes otsust selles küsimuses.

4.   Tootja tervisekaitse ja ohutus atesteeritakse kolmeks aastaks, võttes arvesse artiklite 13 või 14 alusel tehtud mis tahes otsuseid.

5.   Tervisekaitse ja ohutuse osas atesteeritud tootjal ei ole lubatud euro pangatähtede või euro pangatähtede toormaterjali tootmist allhankijalt viia muusse tootmiskohta või tellida kolmandalt isikult, sh tootja tütar- või sidusettevõtjalt, ilma EKP eelneva kirjaliku loata.

II JAGU

KESKKONNAKAITSE ATESTEERINGU MENETLUS

Artikkel 5

Algatamise taotlus

1.   Tootja, kes soovib tegeleda euro pangatähtede tootmisega, peab EKP-le kirjalikult esitama keskkonnakaitse atesteeringu menetluse algatamise taotluse. Algatamise taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | andmed tootmiskoha ja selle asukoha kohta; |
| --- | --- |

a)

andmed tootmiskoha ja selle asukoha kohta;

| b) | koopia ISO 14001 sertifikaadist konkreetse tootmiskoha osas; |
| --- | --- |

b)

koopia ISO 14001 sertifikaadist konkreetse tootmiskoha osas;

| c) | sertifitseerimisasutuse poolt koostatud inglisekeelne kokkuvõte viimasest auditi aastaaruandest; |
| --- | --- |

c)

sertifitseerimisasutuse poolt koostatud inglisekeelne kokkuvõte viimasest auditi aastaaruandest;

| d) | inglisekeelne aastaaruanne, milles kirjeldatakse keskkonnajuhtimissüsteemi tulemuslikkust EKP vormi kasutades. |
| --- | --- |

d)

inglisekeelne aastaaruanne, milles kirjeldatakse keskkonnajuhtimissüsteemi tulemuslikkust EKP vormi kasutades.

2.   EKP kontrollib, kas tootja poolt algatamise taotlusega esitatud dokumendid on täielikud. Ta teatab tootjale oma kontrolli tulemustest EKP 30 tööpäeva jooksul alates algatamise taotluse saamise päevast. EKP võib seda tähtaega üks kord pikendada, saates tootjale kirjaliku teate. Kontrollimisel võib EKP nõuda tootjalt lisateavet seoses lõikes 1 loetletud nõuetega. Kui EKP nõuab lisateavet, teatab ta tootjale kontrolli tulemustest EKP 20 tööpäeva jooksul lisateabe saamise kuupäevast.

3.   EKP lükkab algatamise taotluse tagasi ja teatab oma otsusest ning selle põhjendustest tootjale kirjalikult lõikes 2 osutatud aja jooksul järgmistel juhtudel:

| a) | tootja ei esita lõikes 1 nõutud teavet; |
| --- | --- |

a)

tootja ei esita lõikes 1 nõutud teavet;

| b) | tootja ei esita EKP poolt lõikes 2 nõutud lisateavet ühiselt kokku lepitud mõistliku tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

tootja ei esita EKP poolt lõikes 2 nõutud lisateavet ühiselt kokku lepitud mõistliku tähtaja jooksul;

| c) | tootja keskkonnakaitse atesteering on tunnistatud kehtetuks ning kehtetuks tunnistamise otsuses nimetatud korduvtaotluse esitamist keelav tähtaeg pole lõppenud; |
| --- | --- |

c)

tootja keskkonnakaitse atesteering on tunnistatud kehtetuks ning kehtetuks tunnistamise otsuses nimetatud korduvtaotluse esitamist keelav tähtaeg pole lõppenud;

| d) | tootmiskoha asukoht ei vasta artikli 3 lõike 2 punktides b või c sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

d)

tootmiskoha asukoht ei vasta artikli 3 lõike 2 punktides b või c sätestatud nõuetele;

Artikkel 6

Keskkonnakaitse atesteering

1.   Kui algatamise taotluse kontroll EKP poolt artikli 5 lõike 2 alusel on positiivne, antakse tootjale keskkonnakaitse atesteering.

2.   EKP otsuses, millega tootjale antakse keskkonnakaitse atesteering, märgitakse järgmist:

| a) | tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi;

| b) | tootmiskoht ja selle täpne aadress, mille osas keskkonnakaitse atesteeriti; |
| --- | --- |

b)

tootmiskoht ja selle täpne aadress, mille osas keskkonnakaitse atesteeriti;

| c) | keskkonnakaitse atesteeringu tähtaeg; |
| --- | --- |

c)

keskkonnakaitse atesteeringu tähtaeg;

| d) | mis tahes eritingimused seoses punktidega b ja c. |
| --- | --- |

d)

mis tahes eritingimused seoses punktidega b ja c.

3.   Keskkonnakaitse atesteering antakse tootjale kolmeks aastaks ja seda võib pikendada. Juhul kui atesteeritud tootja esitab keskkonnakaitse atesteerimiseks uue taotluse enne atesteeringu tähtaja lõppu, kehtib tema keskkonnakaitse atesteering kuni EKP otsuseni lõike 1 alusel.

4.   Juhul kui EKP keskkonnakaitset ei atesteeri, võib tootja algatada artikli 15 alusel läbivaatamise menetluse.

III JAGU

TERVISEKAITSE JA OHUTUSE ATESTEERINGU MENETLUS

Artikkel 7

Algatamise taotlus

1.   Tootja, kes soovib tegeleda euro pangatähtede tootmisega, peab EKP-le kirjalikult esitama tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu menetluse algatamise taotluse. Algatamise taotlus peab sisaldama järgmist:

| a) | andmed tootmiskoha ja selle asukoha kohta; |
| --- | --- |

a)

andmed tootmiskoha ja selle asukoha kohta;

| b) | koopia OHSAS 18001 sertifikaadist konkreetse tootmiskoha osas; |
| --- | --- |

b)

koopia OHSAS 18001 sertifikaadist konkreetse tootmiskoha osas;

| c) | sertifitseerimisasutuse poolt koostatud inglisekeelne kokkuvõte viimasest auditi aastaaruandest; |
| --- | --- |

c)

sertifitseerimisasutuse poolt koostatud inglisekeelne kokkuvõte viimasest auditi aastaaruandest;

| d) | inglisekeelne aastaaruanne, milles kirjeldatakse tervisekaitse ja ohutuse juhtimissüsteemi tulemuslikkust EKP vormi kasutades. |
| --- | --- |

d)

inglisekeelne aastaaruanne, milles kirjeldatakse tervisekaitse ja ohutuse juhtimissüsteemi tulemuslikkust EKP vormi kasutades.

2.   EKP kontrollib, kas tootja poolt algatamise taotlusega esitatud dokumendid on täielikud. Ta teatab tootjale oma kontrolli tulemustest EKP 30 tööpäeva jooksul alates algatamise taotluse saamise päevast. EKP võib seda tähtaega üks kord pikendada, saates tootjale kirjaliku teate. Kontrollimisel võib EKP nõuda tootjalt lisateavet seoses lõikes 1 loetletud nõuetega. Kui EKP nõuab lisateavet, teatab ta tootjale kontrolli tulemustest EKP 20 tööpäeva jooksul lisateabe saamise kuupäevast.

3.   EKP lükkab algatamise taotluse tagasi ja teatab oma otsusest ning selle põhjendustest tootjale kirjalikult lõikes 2 osutatud aja jooksul järgmistel juhtudel:

| a) | tootja ei esita lõike 1 alusel nõutavat teavet; |
| --- | --- |

a)

tootja ei esita lõike 1 alusel nõutavat teavet;

| b) | tootja ei esita EKP poolt lõike 2 alusel nõutavat lisateavet ühiselt kokku lepitud mõistliku tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

tootja ei esita EKP poolt lõike 2 alusel nõutavat lisateavet ühiselt kokku lepitud mõistliku tähtaja jooksul;

| c) | tootja tervisekaitse ja ohutuse atesteering on tunnistatud kehtetuks ning kehtetuks tunnistamise otsuses nimetatud korduvtaotluse esitamist keelav tähtaeg pole lõppenud; |
| --- | --- |

c)

tootja tervisekaitse ja ohutuse atesteering on tunnistatud kehtetuks ning kehtetuks tunnistamise otsuses nimetatud korduvtaotluse esitamist keelav tähtaeg pole lõppenud;

| d) | tootmiskoha asukoht ei vasta artikli 4 lõike 2 punktides b või c sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

tootmiskoha asukoht ei vasta artikli 4 lõike 2 punktides b või c sätestatud nõuetele.

Artikkel 8

Tervisekaitse ja ohutuse atesteering

1.   Kui algatamise taotluse kontroll EKP poolt artikli 7 lõike 2 alusel on positiivne, antakse tootjale tervisekaitse ja ohutuse atesteering.

2.   EKP otsuses, millega tootjale antakse tervisekaitse ja ohutuse atesteering, märgitakse järgmist:

| a) | tootja nimi; |
| --- | --- |

a)

tootja nimi;

| b) | tootmiskoht ja selle täpne aadress, mille osas tervisekaitse ja ohutus atesteeriti; |
| --- | --- |

b)

tootmiskoht ja selle täpne aadress, mille osas tervisekaitse ja ohutus atesteeriti;

| c) | tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu tähtaeg; |
| --- | --- |

c)

tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu tähtaeg;

| d) | mis tahes eritingimused seoses punktidega b ja c. |
| --- | --- |

d)

mis tahes eritingimused seoses punktidega b ja c.

3.   Tervisekaitse ja ohutuse atesteering antakse tootjale kolmeks aastaks ja seda võib pikendada. Juhul kui atesteeritud tootja esitab tervisekaitse ja ohutuse atesteerimiseks uue taotluse enne atesteeringu tähtaja lõppu, kehtib tema tervisekaitse ja ohutuse atesteering kuni EKP otsuseni lõike 1 alusel.

4.   Juhul kui EKP tervisekaitset ja ohutust ei atesteeri, võib tootja algatada artikli 15 alusel läbivaatamise menetluse.

IV JAGU

KESTVAD KOHUSTUSED

Artikkel 9

Atesteeritud tootjate kestvad kohustused

1.   Atesteeritud tootja teatab EKP-le kirjalikult ja viivitamata järgmistest asjaoludest:

| a) | tootja lõpetamise, ümberkujundamise või mis tahes samalaadse menetluse algatamine; |
| --- | --- |

a)

tootja lõpetamise, ümberkujundamise või mis tahes samalaadse menetluse algatamine;

| b) | likvideerija, pankrotivara halduri, halduri või muu samalaadse ametniku määramine tootjale; |
| --- | --- |

b)

likvideerija, pankrotivara halduri, halduri või muu samalaadse ametniku määramine tootjale;

| c) | mis tahes kavatsus hankida euro pangatähtede tootmine, mille osas on tootja keskkonna- ning tervisekaitse või ohutus atesteeritud, kolmandatelt isikutelt või neid kaasata; |
| --- | --- |

c)

mis tahes kavatsus hankida euro pangatähtede tootmine, mille osas on tootja keskkonna- ning tervisekaitse või ohutus atesteeritud, kolmandatelt isikutelt või neid kaasata;

| d) | mis tahes muutus, mis toimub pärast keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse atesteerimist, mis mõjutab või võib mõjutada keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse atesteerimise nõuete täitmist; |
| --- | --- |

d)

mis tahes muutus, mis toimub pärast keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse atesteerimist, mis mõjutab või võib mõjutada keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse atesteerimise nõuete täitmist;

| e) | mis tahes muutus atesteeritud tootja kontrollis, mis tuleneb muutustest tema omandistruktuuris või muudest põhjustest. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muutus atesteeritud tootja kontrollis, mis tuleneb muutustest tema omandistruktuuris või muudest põhjustest.

2.   Asjaomase tootmiskoha osas esitab atesteeritud tootja EKP-le järgmised dokumendid:

| a) | keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse juhtimissüsteemide sertifikaatide koopiad pärast iga artikli 3 lõike 2 punktis a ja artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud sertifikaatide uuendamist; |
| --- | --- |

a)

keskkonna- ning tervisekaitse või ohutuse juhtimissüsteemide sertifikaatide koopiad pärast iga artikli 3 lõike 2 punktis a ja artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud sertifikaatide uuendamist;

| b) | kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, inglisekeelsed kokkuvõtted keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse viimasest sõltumatust auditist, mille on koostanud asjaomased sertifitseerimisasutused; |
| --- | --- |

b)

kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, inglisekeelsed kokkuvõtted keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse viimasest sõltumatust auditist, mille on koostanud asjaomased sertifitseerimisasutused;

| c) | kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, inglisekeelsed aastaaruanded keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse juhtimissüsteemide tulemustest, kasutades artikli 5 lõike 1 punktis d ja artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud vorme; |
| --- | --- |

c)

kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, inglisekeelsed aastaaruanded keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse juhtimissüsteemide tulemustest, kasutades artikli 5 lõike 1 punktis d ja artikli 7 lõike 1 punktis d osutatud vorme;

| d) | kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, üldine teave ja keskkonnaandmed euro pangatähtede tootmises aastas kasutatud ressurssidest ja saastest EKP poolt koostatud EKP keskkonnaküsimustiku alusel. |
| --- | --- |

d)

kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, üldine teave ja keskkonnaandmed euro pangatähtede tootmises aastas kasutatud ressurssidest ja saastest EKP poolt koostatud EKP keskkonnaküsimustiku alusel.

3.   Kui atesteeritud tootja on trükikoda, peab ta tegema ka järgmist:

| a) | saama artikli 10 lõikes 1 osutatud keemiliste ainete analüüsi artikli 10 lõikes 2 osutatud laboratooriumidelt. See analüüs teostatakse valmis euro pangatähtede osas vähemalt üks kord ühekordse sama toodangu kohta kooskõlas eraldi kehtestatud tegevusstandardiga ning täiendavalt juhul, kui atesteeritud tootja peab kohaseks kontrollida keemiliste ainete lubatud piiride vastavust. Atesteeritud tootja esitab EKP-le aruande iga üksiku valimi analüüsi kohta, kasutades EKP poolt koostatud analüüsiaruande vormi; |
| --- | --- |

a)

saama artikli 10 lõikes 1 osutatud keemiliste ainete analüüsi artikli 10 lõikes 2 osutatud laboratooriumidelt. See analüüs teostatakse valmis euro pangatähtede osas vähemalt üks kord ühekordse sama toodangu kohta kooskõlas eraldi kehtestatud tegevusstandardiga ning täiendavalt juhul, kui atesteeritud tootja peab kohaseks kontrollida keemiliste ainete lubatud piiride vastavust. Atesteeritud tootja esitab EKP-le aruande iga üksiku valimi analüüsi kohta, kasutades EKP poolt koostatud analüüsiaruande vormi;

| b) | esitama kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, punktis a osutatud analüüse teinud laboratooriumide tulemuslikkuse aruande, kasutades EKP poolt koostatud tulemuslikkuse aruande vormi; |
| --- | --- |

b)

esitama kord kalendriaasta jooksul, neli kuud pärast aasta lõppu, punktis a osutatud analüüse teinud laboratooriumide tulemuslikkuse aruande, kasutades EKP poolt koostatud tulemuslikkuse aruande vormi;

| c) | sõlmima tarnelepingud euro pangatähtede toormaterjalide tarnijatega, milles on sätestatud euro pangatähtede toormaterjalide tarnijate kohustus tagada, et nende poolt toodetud euro pangatähtede toormaterjalides sisalduvate keemiliste ainete analüüs valmis euro pangatähtede osas lõike 3 punkti a kohaselt ei ületa artikli 10 lõikes 1 osutatud lubatud piire. Selle nõude täitmiseks edastab atesteeritud tootja euro pangatähtede toormaterjalide tarnijale kõik vajalikud dokumendid. Vajalike analüüside tegemiseks võivad euro pangatähtede toormaterjalide tootjad kasutada artikli 10 lõikes 2 osutatud laboratooriume; |
| --- | --- |

c)

sõlmima tarnelepingud euro pangatähtede toormaterjalide tarnijatega, milles on sätestatud euro pangatähtede toormaterjalide tarnijate kohustus tagada, et nende poolt toodetud euro pangatähtede toormaterjalides sisalduvate keemiliste ainete analüüs valmis euro pangatähtede osas lõike 3 punkti a kohaselt ei ületa artikli 10 lõikes 1 osutatud lubatud piire. Selle nõude täitmiseks edastab atesteeritud tootja euro pangatähtede toormaterjalide tarnijale kõik vajalikud dokumendid. Vajalike analüüside tegemiseks võivad euro pangatähtede toormaterjalide tootjad kasutada artikli 10 lõikes 2 osutatud laboratooriume;

| d) | tagama, et allhanke korras trükiplaate valmistaval äriühingul on kehtivad ISO 14001 ja OHSAS 18001 sertifikaadid tema asjaomaste tootmiskohtade osas. |
| --- | --- |

d)

tagama, et allhanke korras trükiplaate valmistaval äriühingul on kehtivad ISO 14001 ja OHSAS 18001 sertifikaadid tema asjaomaste tootmiskohtade osas.

4.   Atesteeritud tootja peab artikli 2 lõikes 6 osutatud keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse nõuete tehnilisi detaile käsitlema konfidentsiaalselt.

Artikkel 10

EKP kestvad kohustused

1.   EKP koostab analüüsitavate keemiliste ainete ja nende lubatud piiride nimekirja. Ilma et see piiraks artiklit 19, ei mõjuta lubatud piiride ületamine, s.h artikli 9 lõike 3 punktis c ettenähtud juhud, tootja tervisekaitse ja ohutuse atesteeringut.

2.   EKP koostab laboratooriumide nimekirja, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud keemiliste ainete olemasolu ja kontsentratsiooni analüüsimiseks. Kasutatavad analüüsimeetodid sätestatakse eraldi.

3.   EKP teatab atesteeritud tootjatele lõigetes 1 ja 2 osutatud nimekirjade mis tahes ajakohastamisest.

V JAGU

RIKKUMISE ÕIGUSLIKUD TAGAJÄRJED

Artikkel 11

Mittevastavus

Atesteeritud tootja poolt artiklis 9 sätestatud kohustuste mittetäitmine või artikli 9 lõike 2 punktide b, c ja d ning artikli 9 lõike 3 punktide a ja b kohaselt mittetäieliku teabe esitamine EKP-le tähendab mittevastavust keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise nõuetega.

Artikkel 12

Kirjalik märkus

1.   Artiklis 11 osutatud liiki mittevastavuse korral esitab EKP atesteeritud tootjale kirjaliku märkuse ning annab tootjale tähtaja mittevastavuse kõrvaldamiseks.

2.   Kirjalikus märkuses osutatakse: a) kas mittevastavus kõrvaldati lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul või b) kui lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul esineb teine mittevastavuse juhtum, teeb EKP otsuse artikli 13 alusel.

Artikkel 13

Keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu peatamine uute tellimuste osas

1.   Juhul kui artikli 12 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole mittevastavust kõrvaldatud või esineb teine mittevastavuse juhtum, kuid atesteeritud tootja põhjendab oma võimet mittevastavus kõrvaldada, teeb EKP otsuse, milles:

| a) | sätestab atesteeritud tootjaga konsulteerides tähtaja atesteeritud tootja mittevastavuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

a)

sätestab atesteeritud tootjaga konsulteerides tähtaja atesteeritud tootja mittevastavuse kõrvaldamiseks;

| b) | peatab atesteeritud tootja atesteeringu asjaomaste euro pangatähtede tootmistegevuse uute tellimuste vastuvõtmise osas, s.h euro pangatähtede tootmistegevusega seotud hankemenetlustes osalemise osas, kuni punktis a osutatud tähtaeg on möödunud või mittevastavuse kõrvaldamiseni, kui mittevastavus kõrvaldati selle tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

b)

peatab atesteeritud tootja atesteeringu asjaomaste euro pangatähtede tootmistegevuse uute tellimuste vastuvõtmise osas, s.h euro pangatähtede tootmistegevusega seotud hankemenetlustes osalemise osas, kuni punktis a osutatud tähtaeg on möödunud või mittevastavuse kõrvaldamiseni, kui mittevastavus kõrvaldati selle tähtaja jooksul.

2.   Kui atesteeritud tootja ei põhjenda oma võimet lõikes 1 osutatud mittevastavus kõrvaldada, teeb EKP otsuse artikli 14 alusel.

Artikkel 14

Keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu kehtetuks tunnistamine

1.   EKP tunnistab atesteeritud tootja keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteeringu kehtetuks: a) kui atesteeritud tootja ei kõrvalda mittevastavust artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud tähtaja jooksul või b) artikli 13 lõike 2 alusel.

2.   Kehtetuks tunnistamise otsuses peab EKP osutama kuupäevale, mil atesteeritud tootja võib atesteerimist uuesti taotleda.

Artikkel 15

Läbivaatamise menetlus

1.   Juhul kui EKP:

| a) | on otsustanud keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise menetluse algatamise taotluse tagasi lükata, |
| --- | --- |

a)

on otsustanud keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteerimise menetluse algatamise taotluse tagasi lükata,

| b) | on otsustanud keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteeringut mitte anda, |
| --- | --- |

b)

on otsustanud keskkonna- või tervisekaitse ja ohutuse atesteeringut mitte anda,

| c) | on teinud otsuse artiklite 12–14 alusel, |
| --- | --- |

c)

on teinud otsuse artiklite 12–14 alusel,

võib tootja või atesteeritud tootja EKP 30 tööpäeva jooksul alates otsuse kohta antud teatest esitada EKP nõukogule kirjaliku taotluse otsuse läbivaatamiseks. Tootja või atesteeritud tootja peab taotlust põhjendama ja lisama kogu tõendava teabe.

2.   EKP nõukogu võib läbivaadatava otsuse kohaldamise peatada, kui tootja või atesteeritud tootja on seda selgesõnalisel taotlenud ja põhjendanud.

3.   EKP nõukogu peab otsuse läbi vaatama ja tootjale või atesteeritud tootjale oma põhjendatud otsusest teatama kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest.

4.   Lõigete 1–3 kohaldamine ei mõjuta lepingu artiklitest 263 ja 265 tulenevaid mis tahes õigusi.

VI JAGU

KESKKONNAKAITSE TULEMUSLIKKUS

Artikkel 16

Teave atesteeritud tootja keskkonnakaitse tulemuslikkuse kohta

Atesteeritud tootja keskkonnakaitse tulemuslikkuse paremaks hindamiseks võib EKP nõuda atesteeritud tootjatelt konkreetse teabe või selgituste esitamist seoses artikli 9 lõike 2 punktis d osutatud EKP keskkonnaküsimustiku andmetega. Vajaduse korral võib EKP taotleda koosolekut atesteeritud tootjaga EKP ruumides. EKP võib otsustada ka teostada kohapealset kontrolli atesteeritud tootja loal ja järgides kõiki atesteeritud tootja suhtes kehtivaid turvanõudeid. Atesteeritud tootja võib samuti kutsuda EKP, et kohapeal selgitada EKP keskkonnaküsimustiku andmeid.

VII JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

EKP atesteeringute register

1.   EKP peab keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteeringute registrit, milles:

| a) | esitatakse tootjate nimekiri, kellele on antud keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteering, ja asjaomased tootmiskohad; |
| --- | --- |

a)

esitatakse tootjate nimekiri, kellele on antud keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteering, ja asjaomased tootmiskohad;

| b) | osutatakse iga tootmiskoha suhtes, millisele euro pangatähtede tootmistegevusele on keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteering antud; |
| --- | --- |

b)

osutatakse iga tootmiskoha suhtes, millisele euro pangatähtede tootmistegevusele on keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteering antud;

| c) | kajastatakse keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteeringute tähtajad. |
| --- | --- |

c)

kajastatakse keskkonna- ning tervisekaitse ja ohutuse atesteeringute tähtajad.

2.   Kui EKP teeb otsuse artikli 13 alusel, registreerib ta peatamise tähtaja.

3.   Kui EKP teeb otsuse artikli 14 alusel, jäetakse tootja nimi registrist välja.

4.   EKP võimaldab RKPdele ja atesteeritud tootjatele juurdepääsu registris hoitavale atesteeritud tootjate nimekirjale ja selle ajakohastustele.

Artikkel 18

Aastaaruanne

1.   EKP koostab atesteeritud tootjate teabe põhjal aastaaruande euro pangatähtede tootmistegevuse keskkonnamõjude kohta ning mõjude kohta tervisekaitsele ja ohutusele.

2.   EKP avaldab üldsusele teabe euro pangatähtede tootmistegevuse mõjude kohta keskkonna- ning tervisekaitsele ja ohutusele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (2).

Artikkel 19

Üleminekusäte

RKPd ei kinnita euro pangatähtede trükkimist, mille keemilised ained ületavad artikli 10 lõikes 1 osutatud lubatud piire, alates euro pangatähtede 2016. aasta toodangust.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2013. aasta euro pangatähtede toodangust.

Frankfurt Maini ääres, 21. juuni 2011

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Avaldatud http://osha.europa.eu.

1

(2)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

2

---