# Eiropas Savienības L 233/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.233.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 233 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 9. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.233.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 233

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 9. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienoti noteikumi par apstiprinājumiem: I. drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – II. ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (bērnu ierobežotājsistēmas) | 95 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienoti noteikumi par apstiprinājumiem: I. drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – II. ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem

ISOFIX

ISOFIX

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (bērnu ierobežotājsistēmas)

95

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 233/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 16 – Vienoti noteikumi par apstiprinājumiem:

| I. | drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām |
| --- | --- |

I.

drošības jostām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām

| II. | ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

II.

ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām, ierobežotājsistēmām, bērnu ierobežotājsistēmām un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām aprīkotiem transportlīdzekļiem

Ar visiem grozījumiem līdz:

grozījumu 06. sērijas 1. pielikumam, kas stājies spēkā 2011. gada 23. jūnijā

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prasības par uzstādīšanu transportlīdzeklī |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Transportlīdzekļa tipa vai drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājuma izmaiņas un paplašināšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Instrukcijas |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

15.

PIELIKUMI

| 1.A pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu, anulēšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu transportlīdzekļa tipam attiecībā uz drošības jostu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 |
| --- | --- |

1.A pielikums –

| 1.B pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašināšanu, vai atteikumu, vai anulēšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipam mehānisko transportlīdzekļu pieaugušiem pasažieriem saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 |
| --- | --- |

1.B pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma zīmju izvietojumi |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Spriegotājmehānisma ilgmūžības testa iekārtas diagramma |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Tādas iekārtas diagramma, kas izmantojama, lai testētu spriegotāju ar avārijas bloķēšanu |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Tādas iekārtas diagramma, kas izmantojama, lai testētu izturību pret putekļiem |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Ratiņu, sēdekļa, stiprinājumu un apturēšanas ierīces apraksts |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Manekena apraksts |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | Ratiņu ātruma samazinājuma vai ātruma palielinājuma līknes kā laika funkcijas apraksts |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | Instrukcijas |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Kopējās sprādzes tests |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 11. pielikums – | Abrazīvā nodiluma un mikroslīdēšanas tests |
| --- | --- |

11. pielikums –

| 12. pielikums – | Korozijas tests |
| --- | --- |

12. pielikums –

| 13. pielikums – | Testu secība |
| --- | --- |

13. pielikums –

| 14. pielikums – | Ražošanas atbilstības kontrole |
| --- | --- |

14. pielikums –

| 15. pielikums – | Metode, kā noteikt H punktu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām |
| --- | --- |

15. pielikums –

| 1. papildinājums – | H punkta trīsdimensiju manekena apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Trīsdimensiju koordinātu sistēma |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Atsauces dati par sēdvietām |
| --- | --- |

3. papildinājums –

| 16. pielikums – | Obligātās prasības attiecībā uz drošības jostām un spriegotājiem |
| --- | --- |

16. pielikums –

| 17. pielikums – | Prasības attiecībā uz pieaugušu pasažieru drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu mehānisko transportlīdzekļu sēdekļos, kas vērsti uz priekšu, un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu |
| --- | --- |

17. pielikums –

| 1. papildinājums – | Noteikumi par “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu kopā ar transportlīdzekļa drošības jostu aprīkojumu |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Noteikumi attiecībā uz tādu universālas un daļēji universālas kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, kas vērstas uz priekšu vai uz aizmuguri, uzstādīšanu uz ISOFIX stiprinājumu vietām |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | 1. tabula – Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām sēdvietām
  2. tabula – Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām ISOFIX stiprinājumu vietām |
| --- | --- |

3. papildinājums –

1. tabula – Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām sēdvietām

2. tabula – Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām ISOFIX stiprinājumu vietām

| 4. papildinājums – | Desmitgadīga bērna manekena uzstādīšana |
| --- | --- |

4. papildinājums –

| 18. pielikums – | Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu testi |
| --- | --- |

18. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz:

| 1.1. | M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar tādu drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ko paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, kurus lieto uz priekšu vai aizmuguri vērstos sēdekļos sēdošas pieaugušas personas; |
| --- | --- |

1.1.

M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar tādu drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ko paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, kurus lieto uz priekšu vai aizmuguri vērstos sēdekļos sēdošas pieaugušas personas;

| 1.2. | drošības jostām un ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, kurus lieto uz priekšu vai aizmuguri vērstās sēdvietās sēdošas pieaugušas personas un kurus paredzēts uzstādīt M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļos (1); |
| --- | --- |

1.2.

drošības jostām un ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot atsevišķi, t. i., kā individuālus piederumus, kurus lieto uz priekšu vai aizmuguri vērstās sēdvietās sēdošas pieaugušas personas un kurus paredzēts uzstādīt M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 un T kategorijas transportlīdzekļos (1);

| 1.3. | M1B un N1 kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar bērnu ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu; |
| --- | --- |

1.3.

M1B un N1 kategorijas transportlīdzekļiem (1) saistībā ar bērnu ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu;

| 1.4. | M1 kategorijas transportlīdzekļiem saistībā ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām (2); |
| --- | --- |

1.4.

M1 kategorijas transportlīdzekļiem saistībā ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām (2);

| 1.5. | pēc ražotāja pieprasījuma tie attiecas arī uz tādu bērnu ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ko paredzēts uzstādīt M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos (1). |
| --- | --- |

1.5.

pēc ražotāja pieprasījuma tie attiecas arī uz tādu bērnu ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanu, ko paredzēts uzstādīt M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos (1).

2.   DEFINĪCIJAS

2.1.   Drošības josta (josta)

Siksnu komplekts ar sprādzi, regulētājierīcēm un fiksētājierīcēm piestiprināms mehāniskā transportlīdzekļa iekšpusē un paredzēts, lai pasargātu tā lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji samazinot ātrumu. Šādu komplektu parasti sauc par “drošības jostas komplektu”, un šis termins aptver arī enerģijas absorbcijas un drošības jostas spriegošanas ierīces.

Komplektu var testēt un apstiprināt kā drošības jostu komplektu vai kā ierobežotājsistēmu.

2.1.1.   Klēpja drošības josta

Divpunktu drošības josta, kas aizsprādzēta šķērso lietotāja iegurņa priekšpusi.

2.1.2.   Diagonālā drošības josta

Drošības josta, kas aizsprādzēta pa diagonāli šķērso krūškurvja priekšpusi no gurna līdz pretējās puses plecam.

2.1.3.   Trīspunktu drošības josta

Drošības josta, kas būtībā sastāv no klēpja siksnas un diagonālās siksnas.

2.1.4.   S veida drošības josta

Drošības jostu komplekts, kas nav trīspunktu drošības josta vai klēpja drošības josta.

2.1.5.   Četrpunktu drošības josta

S veida drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja drošības jostas un plecu siksnām; četrpunktu drošības jostu var apgādāt ar papildu kājstarpes siksnu komplektu.

2.2.   Drošības jostas tips

Dažādu “tipu” drošības jostas ir drošības jostas, kas būtiski atšķiras viena no otras; atšķirīgi var būt jo īpaši šādi elementi:

| 2.2.1. | cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces, spriegotājs utt.); |
| --- | --- |

2.2.1.

cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces, spriegotājs utt.);

| 2.2.2. | siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; vai |
| --- | --- |

2.2.2.

siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; vai

| 2.2.3. | drošības jostas komplekta ģeometrija. |
| --- | --- |

2.2.3.

drošības jostas komplekta ģeometrija.

2.3.   Siksna

Elastīga detaļa, kas konstruēta tā, lai noturētu ķermeni un pārnestu spriegojumu uz siksnas stiprinājumiem.

2.4.   Sprādze

Ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka drošības josta var noturēt lietotāju. Sprādze, izņemot četrpunktu drošības jostas sprādzi, var ietvert drošības jostas regulētājierīci.

2.5.   Drošības jostas regulētājierīce

Ierīce, ar ko drošības jostu var pielāgot konkrētā lietotāja prasībām un sēdekļa novietojumam. Regulētājierīce var būt sprādzes, spriegotāja daļa vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa.

2.6.   Savilcējierīce

Papildu vai integrēta ierīce, kas savelk drošības jostas siksnu, lai mazinātu drošības jostas nokarāšanos sadursmes laikā.

2.7.   “Atskaites zona” ir telpa starp divām vertikālām gareniskām plaknēm, kuras ir 400 mm viena no otras un kuras ir simetriskas attiecībā pret H punktu; šo telpu definē Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītās zveltņgalvas iekārtas rotācija no vertikālas uz horizontālu. Iekārtu novieto tā, kā paredzēts minētajā Noteikumu Nr. 21 pielikumā, un noregulē tā, lai maksimālais garums būtu 840 mm.

2.8.   “Drošības spilvena komplekts” ir ierīce, ko uzstāda, lai papildinātu drošības jostas un ierobežotājsistēmas mehāniskos transportlīdzekļos, t. i., sistēma, kas tad, ja transportlīdzekli ietekmē spēcīgs trieciens, automātiski atver elastīgu iekārtu, kura paredzēta, lai ar tajā esošas gāzes kompresiju ierobežotu smaguma spēku, kas rodas, vienai vai vairākām transportlīdzeklī esošas personas ķermeņa daļām saskaroties ar pasažieru salona iekšējo apdari.

2.9.   “Pasažiera drošības spilvens” ir drošības spilvena komplekts, kas paredzēts, lai frontālā sadursmē aizsargātu sēdvietā, izņemot vadītāja sēdvietu, esošu(-as) personu(-as).

2.10.   “Bērnu ierobežotājsistēma” ir drošības sistēma, kas definēta Noteikumos Nr. 44.

2.11.   “Uz aizmuguri vērsts” ir vērsts virzienā, kas ir pretējs transportlīdzekļa kustības normālajam virzienam.

2.12.   Fiksētājierīces

Drošības jostas komplekta daļas, tostarp vajadzīgās nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām drošības jostas komplektu var savienot ar drošības jostas stiprinājumiem.

2.13.   Enerģijas absorbcijas ierīce

Ierīce, kas konstruēta, lai tā viena pati vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un kas ir drošības jostas komplekta sastāvdaļa.

2.14.   Spriegotājs

Ierīce, kurā daļēji vai pilnībā ievietojas drošības jostas siksna.

2.14.1.   Nebloķējamais spriegotājs (1. tips)

Spriegotājs, no kura ar nelielu ārēju spēku siksnu izvelk visā garumā un ar kuru nav iespējams regulēt izvilktās siksnas garumu.

2.14.2.   Manuāli atbloķējams spriegotājs (2. tips)

Spriegotājs, kura atbloķēšana lietotājam jāizdara ar roku, lai siksnu izvilktu vēlamajā garumā, un kurš automātiski bloķējas, kad minēto darbību pārtrauc.

2.14.3.   Spriegotājs, kas bloķējas automātiski (3. tips)

Spriegotājs, kas drošības jostas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze aiztaisīta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotājam. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības.

2.14.4.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu (4. tips)

Spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo drošības jostas lietotāja kustības brīvību. Šai ierīcei ir garuma regulētājkomponenti, kas automātiski pielāgo siksnu drošības jostas lietotājam, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:

| 2.14.4.1. | transportlīdzekļa ātruma samazināšanās (vienkāršā jutība); |
| --- | --- |

2.14.4.1.

transportlīdzekļa ātruma samazināšanās (vienkāršā jutība);

| 2.14.4.2. | transportlīdzekļa ātruma samazināšanās, siksnas kustības vai jebkura cita automātiska līdzekļa kombinācija (daudzkāršā jutība). |
| --- | --- |

2.14.4.2.

transportlīdzekļa ātruma samazināšanās, siksnas kustības vai jebkura cita automātiska līdzekļa kombinācija (daudzkāršā jutība).

2.14.5.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un paaugstinātu reakcijas slieksni (4.N tips)

2.14.4. punktā definētais spriegotāja veids, kuram ir īpašas papildu īpašības attiecībā uz izmantošanu M2, M3, N1, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļos (3).

2.14.6.   Drošības jostas augstuma regulētājierīce

Ierīce, ar ko drošības jostas augšējās cilpas augstumu var pielāgot konkrētā lietotāja prasībām un sēdekļa novietojumam. Šādu ierīci var uzskatīt par drošības jostas daļu vai drošības jostas stiprinājuma daļu.

2.15.   Drošības jostas stiprinājumi

Transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturālas daļas vai citas transportlīdzekļa daļas, kurām piestiprina drošības jostu komplektus.

2.16.   Transportlīdzekļa tips attiecībā uz drošības jostām un ierobežotājsistēmām

Mehāniskie transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā korpusa gabarīti, kontūras un materiāli, kas izmantoti transportlīdzekļos vai sēdekļos vai citās tā transportlīdzekļa daļās, kurā uzstādītas drošības jostas un ierobežotājsistēmas.

2.17.   Ierobežotājsistēma

Sistēma konkrētam transportlīdzekļa tipam vai transportlīdzekļa ražotāja definētam un tehniskā dienesta akceptētam tipam, kas ietver sēdekli un jostu, kura ar piemērotiem līdzekļiem ir iestiprināta transportlīdzeklī un kura papildus ietver visus elementus, kas ir paredzēti, lai pasargātu tā lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju, transportlīdzeklim strauji samazinot ātrumu.

2.18.   Sēdeklis

Struktūra, kas kopā ar pārvalku veido vai neveido vienotu struktūru ar transportlīdzekļa korpusu un nodrošina sēdvietu vienam pieaugušam cilvēkam. Ar šo terminu apzīmē gan atsevišķu sēdekli, gan sola daļu, kas paredzēta vienai personai.

2.18.1.   “Priekšējais pasažieru sēdeklis” ir jebkurš sēdeklis, kura “priekšējais H punkts” ir vertikālajā šķērsplaknē, kas iet caur vadītāja R punktu, vai tās priekšā.

2.19.   Sēdekļu grupa

Vai nu sēdekļi solu veidā, vai atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, lai viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi būtu rindā ar pārējo sēdekļu priekšējiem vai pakaļējiem stiprinājumiem vai atrastos starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienam vai vairākiem pieaugušiem cilvēkiem.

2.20.   Sols

Struktūra, kam ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vismaz diviem pieaugušiem cilvēkiem.

2.21.   Sēdekļa regulēšanas sistēma

Visu to ierīču kopums, ar ko sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot transportlīdzeklī esošas personas ķermenim; konkrēti, ar to var veikt šādas darbības:

| 2.21.1. | garenisku pārvietošanu; |
| --- | --- |

2.21.1.

garenisku pārvietošanu;

| 2.21.2. | vertikālu pārvietošanu; |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikālu pārvietošanu;

| 2.21.3. | leņķisku pārvietošanu. |
| --- | --- |

2.21.3.

leņķisku pārvietošanu.

2.22.   Sēdekļa stiprinājums

Sistēma, ar ko sēdekļa komplektu nostiprina transportlīdzekļa struktūrā, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa strukturālās daļas.

2.23.   Sēdekļa tips

Sēdekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

| 2.23.1. | sēdekļa struktūras forma, izmēri un materiāli; |
| --- | --- |

2.23.1.

sēdekļa struktūras forma, izmēri un materiāli;

| 2.23.2. | sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri; |
| --- | --- |

2.23.2.

sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri;

| 2.23.3. | sēdekļa drošības jostas stiprinājumu, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa strukturālo daļu veids un izmēri. |
| --- | --- |

2.23.3.

sēdekļa drošības jostas stiprinājumu, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa strukturālo daļu veids un izmēri.

2.24.   Sēdekļa pārvietošanas sistēma

Ierīce, ar ko sēdekli vai kādu tā daļu var leņķiski vai gareniski pārvietot bez fiksēta starpstāvokļa (lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu).

2.25.   Sēdekļa bloķēšanas sistēma

Ierīce, kas nodrošina sēdekļa un tā daļu fiksēšanu kādā no izmantošanas stāvokļiem.

2.26.   Iegremdēta sprādzes atvēršanas poga

Tāda sprādzes atvēršanas poga, kas neparedz iespēju atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm.

2.27.   Neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga

Tāda sprādzes atvēršanas poga, kas paredz iespēju atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm.

2.28.   Spriegojuma samazināšanas ierīce

Ierīce, kas iekļauta spriegotājā un automātiski samazina siksnas spriegojumu, nostiprinot drošības jostu. Šo ierīci atverot, tā automātiski izslēdzas.

2.29.   “ISOFIX” ir sistēma bērnu ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekļiem, kurai ir divi neatdalāmi transportlīdzekļa stiprinājumi, divas atbilstošas neatdalāmas fiksētājierīces uz bērnu ierobežotājsistēmas, un ierīce, kas samazina bērnu ierobežotājsistēmas rotāciju ap šķērsasi.

2.30.   “ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas atbilst Noteikumu Nr. 44 prasībām, kura jāpiestiprina ISOFIX stiprinājumu sistēmai atbilstīgi Noteikumu Nr. 14 prasībām.

2.31.   “ISOFIX stiprinājumu vietas” ir sistēma, kas ļauj uzstādīt:

| a) | universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

a)

universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

| b) | vai daļēji universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

b)

vai daļēji universālu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

| c) | vai daļēji universālu, uz aizmuguri vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

c)

vai daļēji universālu, uz aizmuguri vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

| d) | vai daļēji universālu, uz sāniem vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44; |
| --- | --- |

d)

vai daļēji universālu, uz sāniem vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44;

| e) | vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44. |
| --- | --- |

e)

vai konkrētam transportlīdzeklim paredzētu, uz priekšu vērstu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 44.

2.32.   “ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, kuru veido divi ISOFIX apakšējie stiprinājumi, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām, un kura paredzēta, lai piestiprinātu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu kopā ar pretrotācijas ierīci.

2.33.   “ISOFIX apakšējais stiprinājums” ir viens apaļš horizontāls neatdalāms stienis, kura diametrs ir 6 mm, uz transportlīdzekļa vai sēdekļa konstrukcijas, kas paredzēts ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksētājierīcēm pievienošanai un fiksēšanai.

2.34.   “Pretrotācijas ierīce”:

| a) | universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce ir ISOFIX augšējā siksna; |
| --- | --- |

a)

universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce ir ISOFIX augšējā siksna;

| b) | daļēji universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīces daļas ir augšējā siksna, transportlīdzekļa panelis vai atbalsta stienis, kas paredzēts ierobežotājsistēmas rotācijas samazināšanai frontālā trieciena laikā; |
| --- | --- |

b)

daļēji universālās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīces daļas ir augšējā siksna, transportlīdzekļa panelis vai atbalsta stienis, kas paredzēts ierobežotājsistēmas rotācijas samazināšanai frontālā trieciena laikā;

| c) | universālajām un daļēji universālajām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pats transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce. |
| --- | --- |

c)

universālajām un daļēji universālajām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pats transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce.

2.35.   “ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir ierīce, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām, piemēram, stienis, kas atrodas noteiktā zonā un paredzēts ISOFIX augšējās sisksnas savienojamās daļas fiksēšanai un ierobežojošā spēka pārnešanai uz transportlīdzekļa konstrukciju.

2.36.   “Vadības ierīce” ir paredzēta personas, kura uzstāda ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, atbalstam, fiziski palīdzot savienot uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām esošās ISOFIX fiksētājierīces ar attiecīgajiem ISOFIX apakšējiem stiprinājumiem, lai atvieglotu piestiprināšanu.

2.37.   “ISOFIX pazīšanas zīme” ir norāde, ar kuru visus, kas vēlas uzstādīt ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, informē par transportlīdzekļa ISOFIX stiprinājumu vietām un katras atbilstošās ISOFIX stiprinājumu sistēmas stiprinājumu vietām.

2.38.   “Bērna ierobežotājsistēmas kontroles ierīce” (CRF) ir ierīce, kas atbilst vienai no septiņām ISOFIX izmēru klasēm, kas definētas šo noteikumu 17. pielikuma 2. papildinājuma 4. punktā, konkrētāk, kuras izmēri doti minētā 4. punkta 1. līdz 7. attēlā. Saskaņā ar šiem noteikumiem minētās bērnu ierobežotājsistēmas kontroles ierīces (CRF) izmanto, lai pārbaudītu, kāda izmēra klases ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu var uzstādīt uz ISOFIX stiprinājumu vietām transportlīdzeklī. Viena no CRF, tā saucamā ISO/F2 (B), kas redzama iepriekšminētā 4. punkta 2. attēlā, ir izmantota arī Noteikumos Nr. 14, lai pārbaudītu visu ISOFIX stiprinājumu sistēmu atrašanās vietu un piekļuves punktus šīm sistēmām.

2.39.   “Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma” ir sistēma, kas paredzēta, lai brīdinātu vadītāju, ja viņš/viņa nelieto drošības jostu. Sistēmu veido neaizsprādzētas drošības jostas detektors un divu līmeņu – pirmā un otrā līmeņa – vadītāja brīdinājums.

2.40.   “Vizuāls brīdinājums” ir brīdinājums, izmantojot vizuālu signālu (gaismu, mirgojošu gaismu vai vizuālu simbolu vai ziņojumu).

2.41.   “Akustisks brīdinājums” ir brīdinājums, izmantojot skaņas signālu.

2.42.   “Pirmā līmeņa brīdinājums” ir vizuāls brīdinājums, kas tiek aktivizēts, ja aizdedzes slēdzis ir ieslēgts (neatkarīgi no tā, vai dzinējs ir vai nav iedarbināts), bet vadītāja drošības josta nav aizsprādzēta. Papildus pēc izvēles var izmantot akustisku brīdinājumu.

2.43.   “Otrā līmeņa brīdinājums” ir vizuāls un akustisks brīdinājums, kas tiek aktivizēts, ja vadītājs darbina transportlīdzekli, neaizsprādzējot drošības jostu.

2.44.   “Neaizsprādzēta drošības josta” pēc ražotāja izvēles nozīmē, ka nav saslēgta vadītāja drošības jostas sprādze vai no spriegotāja izvilktās siksnas garums nepārsniedz 100 mm.

2.45.   “Normāls transportlīdzekļa ekspluatācijas režīms” ir transportlīdzekļa kustība virzienā uz priekšu ar ātrumu, kas pārsniedz 10 km/h.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tips

3.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz drošības jostu un ierobežotājsistēmu uzstādīšanu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.1.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādas ziņas:

| 3.1.2.1. | transportlīdzekļa vispārējās konstrukcijas rasējumus atbilstīgā mērogā, kas parāda drošības jostu atrašanās vietas, un sīkus drošības jostu un to punktu rasējumus, kuriem tās pievienotas; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

transportlīdzekļa vispārējās konstrukcijas rasējumus atbilstīgā mērogā, kas parāda drošības jostu atrašanās vietas, un sīkus drošības jostu un to punktu rasējumus, kuriem tās pievienotas;

| 3.1.2.2. | izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt drošības jostu izturību; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt drošības jostu izturību;

| 3.1.2.3. | drošības jostu tehnisko aprakstu; |
| --- | --- |

3.1.2.3.

drošības jostu tehnisko aprakstu;

| 3.1.2.4. | gadījumos, kad drošības jostas ir piestiprinātas sēdekļa struktūrai – |
| --- | --- |

3.1.2.4.

gadījumos, kad drošības jostas ir piestiprinātas sēdekļa struktūrai –

| 3.1.2.5. | transportlīdzekļa tipa sīku aprakstu attiecībā uz sēdekļu un sēdekļa stiprinājumu, kā arī to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas konstrukciju; |
| --- | --- |

3.1.2.5.

transportlīdzekļa tipa sīku aprakstu attiecībā uz sēdekļu un sēdekļa stiprinājumu, kā arī to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas konstrukciju;

| 3.1.2.6. | sēdekļu, to stiprinājumu pie transportlīdzekļa un to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas rasējumus atbilstīgā mērogā un pietiekami detalizētus. |
| --- | --- |

3.1.2.6.

sēdekļu, to stiprinājumu pie transportlīdzekļa un to regulēšanas un bloķēšanas sistēmas rasējumus atbilstīgā mērogā un pietiekami detalizētus.

3.1.3.   Tehniskajam dienestam, kas atbild par apstiprinājuma testu veikšanu, pēc ražotāja izvēles iesniedz apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu vai prototipa daļas, ko tehniskais dienests atzinis par vajadzīgu drošības jostu testiem.

3.2.   Drošības jostas tips

3.2.1.   Apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz drošības jostas tipu iesniedz tirdzniecības markas īpašnieks vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis. Ierobežotājsistēmu gadījumā apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz ierobežotājsistēmas tipu iesniedz tirdzniecības markas īpašnieks vai viņa pārstāvis vai tā transportlīdzekļa ražotājs vai viņa pārstāvis, kurā ierobežotājsistēma tiks uzstādīta.

3.2.2.   Tam pievieno:

| 3.2.2.1. | drošības jostas tipa tehnisko aprakstu, precīzi norādot izmantotās siksnas un cietās daļas un pievienojot jostu veidojošo daļu rasējumus; rasējumos ir jānorāda apstiprinājuma numuram paredzētā vieta un papildu simbols(-i) attiecībā uz apstiprinājuma zīmes apli. Aprakstā norāda apstiprinājumam iesniegtā parauga krāsu un precizē, kāda veida transportlīdzekļiem šā tipa drošības jostas ir paredzētas. Spriegotāju gadījumā sniedz zondēšanas ierīces uzstādīšanas norādījumus; un attiecībā uz savilcējierīcēm vai sistēmām sniedz pilnīgu konstrukcijas un darbības tehnisko aprakstu, ieskaitot attiecīgā gadījumā zondēšanu, aprakstot aktivizēšanas metodi un jebkuru nepieciešamo metodi, lai izvairītos no nejaušas aktivizēšanas. Attiecībā uz ierobežotājsistēmu aprakstā iekļauj: atbilstoša mēroga rasējumus, kuros ataino transportlīdzekļa konstrukciju, sēdekļa struktūru, regulēšanas sistēmu un fiksētājierīces un pietiekami precīzi norāda sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu atrašanās vietas; to izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu izturību, kā arī sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu tehnisko aprakstu. Ja ir paredzēts drošības jostu piestiprināt transportlīdzekļa konstrukcijai ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, tehniskajā aprakstā norāda, vai šo ierīci uzskata vai neuzskata par drošības jostas daļu; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

drošības jostas tipa tehnisko aprakstu, precīzi norādot izmantotās siksnas un cietās daļas un pievienojot jostu veidojošo daļu rasējumus; rasējumos ir jānorāda apstiprinājuma numuram paredzētā vieta un papildu simbols(-i) attiecībā uz apstiprinājuma zīmes apli. Aprakstā norāda apstiprinājumam iesniegtā parauga krāsu un precizē, kāda veida transportlīdzekļiem šā tipa drošības jostas ir paredzētas. Spriegotāju gadījumā sniedz zondēšanas ierīces uzstādīšanas norādījumus; un attiecībā uz savilcējierīcēm vai sistēmām sniedz pilnīgu konstrukcijas un darbības tehnisko aprakstu, ieskaitot attiecīgā gadījumā zondēšanu, aprakstot aktivizēšanas metodi un jebkuru nepieciešamo metodi, lai izvairītos no nejaušas aktivizēšanas. Attiecībā uz ierobežotājsistēmu aprakstā iekļauj: atbilstoša mēroga rasējumus, kuros ataino transportlīdzekļa konstrukciju, sēdekļa struktūru, regulēšanas sistēmu un fiksētājierīces un pietiekami precīzi norāda sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu atrašanās vietas; to izmantoto materiālu specifikāciju, kas var ietekmēt sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu izturību, kā arī sēdekļa stiprinājumu un drošības jostas stiprinājumu tehnisko aprakstu. Ja ir paredzēts drošības jostu piestiprināt transportlīdzekļa konstrukcijai ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, tehniskajā aprakstā norāda, vai šo ierīci uzskata vai neuzskata par drošības jostas daļu;

| 3.2.2.2. | sešus drošības jostas tipa paraugus, no kuriem viens ir atsauces nolūkā; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

sešus drošības jostas tipa paraugus, no kuriem viens ir atsauces nolūkā;

| 3.2.2.3. | desmit metrus no katra veida siksnas, kas izmantota konkrētā tipa drošības jostā; |
| --- | --- |

3.2.2.3.

desmit metrus no katra veida siksnas, kas izmantota konkrētā tipa drošības jostā;

| 3.2.2.4. | tehniskajam dienestam, kas veic tipa apstiprinājuma testus, ir tiesības pieprasīt papildu paraugus. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

tehniskajam dienestam, kas veic tipa apstiprinājuma testus, ir tiesības pieprasīt papildu paraugus.

3.2.3.   Attiecībā uz ierobežotājsistēmām tehniskajam dienestam, kas veic apstiprinājuma testus, iesniedz divus paraugus, tie var būt divi 3.2.2.2. un 3.2.2.3. punktā pieprasīto drošības jostu paraugi, un – pēc ražotāja izvēles – vai nu apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototips, vai prototipa daļa vai daļas, ko tehniskais dienests atzinis par vajadzīgu(-ām), lai varētu pārbaudīt ierobežotājsistēmu.

4.   MARĶĒJUMI

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa paraugi, ko saskaņā ar 3.2.2.2., 3.2.2.3. un 3.2.2.4. punkta noteikumiem iesniedz apstiprinājuma saņemšanai, ir skaidri un nedzēšami marķēti ar ražotāja nosaukumu, iniciāļiem vai tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi.

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Tipa apstiprinājuma sertifikātam pievieno sertifikātu, kas atbilst 5.1.1. vai 5.1.2. punktā norādītajam paraugam:

| 5.1.1. | 1.A pielikums 3.1. punktā minētajiem pieteikumiem; |
| --- | --- |

5.1.1.

1.A pielikums 3.1. punktā minētajiem pieteikumiem;

| 5.1.2. | 1.B pielikums 3.2. punktā minētajiem pieteikumiem. |
| --- | --- |

5.1.2.

1.B pielikums 3.2. punktā minētajiem pieteikumiem.

5.2.   Transportlīdzekļa tips

5.2.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinājumam iesniegtais transportlīdzeklis atbilst visām 8. punkta un šo noteikumu 15. un 16. pielikuma prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

5.2.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, atbilstoši grozījumu 06. sērijai) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos tehniskos grozījumus noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena nolīguma valsts nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam, kas definēts iepriekš 2.16. punktā.

5.2.3.   Par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu vai anulēšanu vai transportlīdzekļa tipa pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A pielikumā.

5.2.4.   Skaidri redzamā un viegli sasniedzamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam, piestiprina starptautisku apstiprinājuma zīmi, kuru veido šādi elementi:

| 5.2.4.1. | aplis, kas ietver burtu “E”, aiz tā apstiprinājumu piešķīrušās valsts apzīmējums ar numuru (4); |
| --- | --- |

5.2.4.1.

aplis, kas ietver burtu “E”, aiz tā apstiprinājumu piešķīrušās valsts apzīmējums ar numuru (4);

| 5.2.4.2. | šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no 5.2.4.1. punktā paredzētā apļa. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

šo noteikumu numurs, aiz tā burts R, domuzīme un apstiprinājuma numurs pa labi no 5.2.4.1. punktā paredzētā apļa.

5.2.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 5.2.4.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā visu to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar ko apstiprinājums ir piešķirts valstī, kas ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonnās pa labi no 5.2.4.1. punktā paredzētā simbola.

5.2.6.   Apstiprinājuma zīme ir skaidri salasāma un neizdzēšama.

5.2.7.   Apstiprinājuma zīmi novieto uz ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnes vai tās tuvumā.

5.3.   Drošības jostas tips

5.3.1.   Ja drošības jostas tipa paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 3.2. punkta noteikumiem, atbilst šo noteikumu 4., 5.3. un 6. punkta prasībām, piešķir apstiprinājumu.

5.3.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājumu numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 06, atbilstoši grozījumu 06. sērijai) norāda grozījumu sēriju, kas ietver jaunākos būtiskākos tehniskos grozījumus noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena nolīguma valsts nedrīkst piešķirt tādu pašu numuru citam drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipam.

5.3.3.   Par drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājumu, paplašināšanu vai atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma valstīm, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.B pielikumā.

5.3.4.   Papildus iepriekš 4. punktā paredzētajām zīmēm katrai drošības jostai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, piemērotā vietā pievieno šādus elementus:

| 5.3.4.1. | starptautisku apstiprinājuma zīmi, ko veido šādi elementi:






  5.3.4.1.1. | aplis, kas ietver burtu “E”, aiz tā apstiprinājumu piešķīrušās valsts apzīmējums ar numuru (5); |
| --- | --- | --- |

5.3.4.1.

starptautisku apstiprinājuma zīmi, ko veido šādi elementi:

5.3.4.1.1.

aplis, kas ietver burtu “E”, aiz tā apstiprinājumu piešķīrušās valsts apzīmējums ar numuru (5);

| 5.3.4.1.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2.

apstiprinājuma numurs;

| 5.3.4.2. | šādu(-us) papildu simbolu(-us):






  5.3.4.2.1. | burtu “A” trīspunktu drošības jostai, burtu “B” klēpja drošības jostai un burtu “S” īpaša veida drošības jostām; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.

šādu(-us) papildu simbolu(-us):

5.3.4.2.1.

burtu “A” trīspunktu drošības jostai, burtu “B” klēpja drošības jostai un burtu “S” īpaša veida drošības jostām;

| 5.3.4.2.2. | simbolus, kas minēti 5.3.4.2.1. punktā, papildina ar šādiem papildu marķējumiem:






  5.3.4.2.2.1. | burtu “e” drošības jostai ar enerģijas absorbcijas ierīci; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2.

simbolus, kas minēti 5.3.4.2.1. punktā, papildina ar šādiem papildu marķējumiem:

5.3.4.2.2.1.

burtu “e” drošības jostai ar enerģijas absorbcijas ierīci;

| 5.3.4.2.2.2. | burtu “r” drošības jostai ar spriegotāju, kam seko izmantotā spriegotāja simbols (1, 2, 3, 4 vai 4N) saskaņā ar šo noteikumu 2.14. punktu, un burtu “m”, ja izmantotais spriegotājs ir spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2.

burtu “r” drošības jostai ar spriegotāju, kam seko izmantotā spriegotāja simbols (1, 2, 3, 4 vai 4N) saskaņā ar šo noteikumu 2.14. punktu, un burtu “m”, ja izmantotais spriegotājs ir spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību;

| 5.3.4.2.2.3. | burtu “p” drošības jostām ar savilcējierīci; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3.

burtu “p” drošības jostām ar savilcējierīci;

| 5.3.4.2.2.4. | burtu “t” drošības jostai ar spriegotāju, kas ietver spriegojuma samazināšanas ierīci; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4.

burtu “t” drošības jostai ar spriegotāju, kas ietver spriegojuma samazināšanas ierīci;

| 5.3.4.2.2.5. | ar 4.N tipa spriegotāju aprīkotām drošības jostām norāda arī simbolu, kas sastāv no taisnstūra ar pārsvītrotu M1 kategorijas transportlīdzekli, norādot, ka šā tipa spriegotāja izmantošana šīs kategorijas transportlīdzekļos ir aizliegta; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5.

ar 4.N tipa spriegotāju aprīkotām drošības jostām norāda arī simbolu, kas sastāv no taisnstūra ar pārsvītrotu M1 kategorijas transportlīdzekli, norādot, ka šā tipa spriegotāja izmantošana šīs kategorijas transportlīdzekļos ir aizliegta;

| 5.3.4.2.2.6. | ja drošības jostu apstiprina, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.3. punkta noteikumus, to marķē ar vārdu “AIRBAG” taisnstūrī; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6.

ja drošības jostu apstiprina, ievērojot šo noteikumu 6.4.1.3.3. punkta noteikumus, to marķē ar vārdu “AIRBAG” taisnstūrī;

| 5.3.4.2.3. | ja drošības josta ir ierobežotājsistēmas daļa, pirms 5.3.4.2.1. punktā minētā simbola pievieno burtu “Z”. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3.

ja drošības josta ir ierobežotājsistēmas daļa, pirms 5.3.4.2.1. punktā minētā simbola pievieno burtu “Z”.

5.3.5.   Šo noteikumu 2. pielikuma 2. punktā sniegti apstiprinājuma zīmes izvietojuma paraugi.

5.3.6.   Noteikumu 5.3.4. punktā minētās ziņas ir skaidri salasāmas un neizdzēšamas, un tās var pastāvīgi piestiprināt vai nu ar etiķeti, vai ar tiešu marķējumu. Etiķete vai marķējums ir nodilumizturīgs.

5.3.7.   Noteikumu 5.3.6. punktā minētās etiķetes var izdot vai nu iestāde, kas ir piešķīrusi apstiprinājumu, vai atkarībā no šīs iestādes pilnvarojuma – ražotājs.

6.   SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

6.1.1.   Visi paraugi, kas iesniegti saskaņā ar 3.2.2.2., 3.2.2.3. un 3.2.2.4. punktu, atbilst šo noteikumu 6. punktā izklāstītajām specifikācijām.

6.1.2.   Drošības josta vai ierobežotājsistēma ir projektēta un konstruēta tā, lai, pareizi uzstādīta un transportlīdzeklī esošas personas pienācīgi izmantota, tā darbotos apmierinoši un mazinātu miesas bojājumu risku avārijas gadījumā.

6.1.3.   Drošības jostas siksnas nedrīkst pakļaut bīstamai konfigurācijai.

6.1.4.   Materiālus ar poliamīda 6 īpašībām attiecībā uz ūdens aizturi ir aizliegts izmantot visās mehāniskajās daļās, kurās šāda parādība var negatīvi ietekmēt to darbību.

6.2.   Cietās daļas

6.2.1.   Vispārīgi noteikumi

6.2.1.1.   Drošības jostas cietajām daļām, piemēram, sprādzēm, regulētājierīcēm, fiksētājierīcēm un tamlīdzīgām, nav asu malu, kas var radīt siksnu nodilumu vai bojājumu to nolietojuma dēļ.

6.2.1.2.   Visas drošības jostas komplekta daļas, uz kurām var iedarboties korozija, ir pret to pienācīgi aizsargātas. Pēc 7.2. punktā paredzētā korozijas testa lietpratīgs vērotājs ar neapbruņotu aci nevar saskatīt pazīmes, kas liecina par nolietojumu, kurš apdraud ierīces pienācīgu darbību, vai par vērā ņemamu koroziju.

6.2.1.3.   Cietās daļas, kas paredzētas enerģijas absorbēšanai vai slodzes uztveršanai vai pārvadei, nav plīstošas.

6.2.1.4.   Drošības jostas cietās daļas un plastmasas daļas ir izvietotas un uzstādītas tā, lai parastos mehāniskā transportlīdzekļa darbības apstākļos tās nevarētu iesprūst zem bīdāma sēdekļa vai transportlīdzekļa durvīs. Ja kāda no daļām neatbilst iepriekšminētajām prasībām, to testē attiecībā uz izturību pret aukstumu, kā noteikts turpmāk 7.5.4. punktā. Ja pēc testa cieto detaļu plastmasas pārklājumā vai aiztures ierīcēs ir redzamas plaisas, tad šīs plastmasas daļas noņem un turpina pārbaudīt pārējā komplekta drošumu. Ja pārējais komplekts joprojām ir drošs vai nav redzamas plaisas, to pārbauda vēlreiz, lai noskaidrotu, vai tas atbilst 6.2.2., 6.2.3. un 6.4. punkta prasībām.

6.2.2.   Sprādze

6.2.2.1.   Sprādzes konstrukcija ir tāda, lai to nevarētu nepareizi izmantot. Tas cita starpā nozīmē, ka sprādzi nav iespējams atstāt daļēji slēgtā stāvoklī. Sprādzes atvēršanas paņēmiens ir nepārprotami skaidrs. Sprādzes daļām, kas var saskarties ar lietotāja ķermeni, laukums ir vismaz 20 cm2 un platums vismaz 46 mm, tos mēra plaknē, kura nav tālāk par 2,5 mm no saskares virsmas. Attiecībā uz četrpunktu drošības jostu sprādzēm iepriekšējo prasību uzskata par izpildītu, ja sprādzes un lietotāja ķermeņa saskares virsma ir 20 līdz 40 cm2.

6.2.2.2.   Sprādze paliek aiztaisīta jebkurā transportlīdzekļa stāvoklī, arī tad, ja tā ir zem spriegojuma. Sprādzi nav iespējams atvērt netīšām, nejauši vai ar spēku, kas mazāks par 1 daN. Sprādze ir viegli izmantojama un satverama; neesot zem spriegojuma un zem turpmāk 7.8.2. punktā noteiktā spriegojuma lietotājs to var atvērt ar vienas rokas vienu vienkāršu vienvirziena kustību; turklāt drošības jostu komplektu gadījumā, kas paredzēti lietošanai priekšējos sānu sēdekļos, izņemot četrpunktu drošības jostas, lietotājs to var saslēgt ar vienas rokas vienkāršu vienvirziena kustību. Sprādzi atver, nospiežot pogu vai tamlīdzīgu ierīci. Virsma, kam pieliek minēto spiedienu, ir ar šādiem izmēriem, ja poga ir atvēršanas pozīcijā un ja to projicē plaknē, kas ir perpendikulāra pogas kustības sākotnējam virzienam: attiecībā uz iebūvētām pogām – ar vismaz 4,5 cm2 laukumu un vismaz 15 mm platumu; attiecībā uz neiebūvētām pogām – ar vismaz 2,5 cm2 laukumu un vismaz 10 mm platumu. Šis laukums ir sarkanā krāsā. Citas sprādzes daļas nedrīkst būs sarkanā krāsā. Kad sēdeklis ir aizņemts, jebkurā sprādzes daļā ir atļauta sarkana brīdinājuma gaisma, kas nodziest pēc tam, kad sēdētājs ir piesprādzējies.

6.2.2.3.   Sprādze, ko testē saskaņā ar 7.5.3. punktu, darbojas normāli.

6.2.2.4.   Sprādze spēj izturēt atkārtotu izmantošanu, un pirms 7.7. punktā minētā dinamikas testa sprādzei izdarīti 5 000 atvēršanas un aizvēršanas cikli normālas lietošanas apstākļos. Attiecībā uz četrpunktu drošības jostu sprādzēm šo testu var izdarīt, ja visas mēlītes nav ievietotas.

6.2.2.5.   Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi turpmāk 7.8. punktā paredzētajā testā, nepārsniedz 6 daN.

6.2.2.6.   Sprādzes stiprību pēc vajadzības testē saskaņā ar 7.5.1. un attiecīgā gadījumā 7.5.5. punkta prasībām. Sprādze nedrīkst salūzt, būtiski deformēties vai sadalīties noteiktās slodzes radītā spriegojuma dēļ.

6.2.2.7.   Sprādzēm, kuru sastāvā ir divām ierīcēm kopīga sastāvdaļa, ja abu ierīču sprādzes var uzstādīt izmantošanai kopā ar tām atbilstīgo daļu, tad 7.7. un 7.8. punktā minētos stiprības un atvēršanas testus izdara attiecībā uz abiem iespējamajiem uzstādīšanas veidiem.

6.2.3.   Drošības jostas regulētājierīce

6.2.3.1.   Drošības josta, lietotājam to uzliekot, regulējas automātiski, lai pielāgotos viņam, vai ir tāda, ka sēdošam lietotājam ir viegli sasniedzama manuāla regulētājierīce, un ir ērti un viegli lietojama. Tā ļauj arī savilkt drošības jostu ar vienu roku, lai pielāgotu lietotāja ķermeņa izmēram un transportlīdzekļa sēdekļa stāvoklim.

6.2.3.2.   Divus katra drošības jostas regulētājierīču veida paraugus testē saskaņā ar 7.3. punkta prasībām. Siksnas izslīdējums vienam regulētājierīces paraugam nepārsniedz 25 mm, un visu regulētājierīču pieļautais kopējais siksnas izslīdējums nepārsniedz 40 mm.

6.2.3.3.   Visu regulētājierīču stiprību testē saskaņā ar 7.5.1. punktu. Tās nedrīkst salūzt vai sadalīties noteiktās slodzes radītā spriegojuma dēļ.

6.2.3.4.   Veicot testu saskaņā ar 7.5.6. punktu, manuālas ierīces darbināšanai vajadzīgais spēks nepārsniedz 5 daN.

6.2.4.   Fiksētājierīces un drošības jostas augstuma regulētājierīces

Fiksētājierīču stiprību testē, kā noteikts 7.5.1. un 7.5.2. punktā. Faktisko drošības jostas augstuma regulētājierīču stiprību testē, kā noteikts šo noteikumu 7.5.2. punktā, ja tās nav testētas transportlīdzeklī, piemērojot Noteikumus Nr. 14 (to jaunākajā grozījumu redakcijā) par drošības jostu stiprinājumiem. Šī daļas nedrīkst salūzt vai sadalīties noteiktās slodzes radītā spriegojuma dēļ.

6.2.5.   Spriegotāji

Spriegotāji atbilst turpmāk norādītajām prasībām, tostarp iztur stiprības testus, kas paredzēti 7.5.1. un 7.5.2. punktā. (Šīs prasības neattiecas uz spriegotājiem bez bloķēšanas.)

6.2.5.1.   Manuāli atbloķējami spriegotāji

6.2.5.1.1.   Siksna drošības jostas komplektam, kas aprīkots ar manuāli atbloķējamu spriegotāju, attiecībā pret spriegotāja bloķēšanas pozīcijām neizkustas vairāk kā par 25 mm.

6.2.5.1.2.   Drošības jostas komplekta siksna izvirzās no manuāli atbloķējama spriegotāja 6 mm no tās maksimālā garuma, ja siksnai piemēro spriegojumu, kas ir ne mazāks par 1,4 daN un ne lielāks par 2,2 daN parastajā izvilkšanas virzienā.

6.2.5.1.3.   Siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz tai izdarīti 5 000 cikli, un to veic saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi. Pēc tam spriegotājam veic 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu un testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Tam izdara vēl 5 000 izvilkšanas un savilkšanās ciklus, kuru rezultātam jābūt apmierinošam. Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.1.1. un 6.2.5.1.2. punkta prasībām.

6.2.5.2.   Spriegotāji, kas automātiski bloķējas

6.2.5.2.1.   Siksna drošības jostas komplektam, kas aprīkots ar spriegotāju, kurš automātiski bloķējas, attiecībā pret spriegotāja bloķēšanas pozīcijām neizkustas vairāk kā par 30 mm. Ja drošības jostas lietotājs pavirzās atpakaļ, josta vai nu paliek sākotnējā stāvoklī, vai automātiski atgriežas tajā, kad drošības jostas lietotājs vēlāk pavirzās uz priekšu.

6.2.5.2.2.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,7 daN, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 7.6.4. punktā.

Ja spriegotājs ir torsa augšdaļas siksnas daļa, siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,1 daN un lielāks par 0,7 daN, mērot līdzīgi.

6.2.5.2.3.   Siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz tai izdarīti 5 000 cikli, un to veic saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi. Pēc tam spriegotājam izdara 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu, tad testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Tam veic vēl 5 000 izvilkšanas un savilkšanās ciklus, kuru rezultātam jābūt apmierinošam. Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.2.1. un 6.2.5.2.2. punkta prasībām.

6.2.5.3.   Spriegotāji ar avārijas bloķēšanu

6.2.5.3.1.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu pēc testēšanas saskaņā ar 7.6.2. punktu atbilst šādiem nosacījumiem. Attiecībā uz vienkāršu jutību atbilstīgi 2.14.4.1. punktam spēkā ir tikai specifikācijas par transportlīdzekļa ātruma samazināšanu.

| 6.2.5.3.1.1. | Tas ir bloķējies, kad transportlīdzekļa ātruma samazinājums sasniedz 0,45 g (6) vērtību attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai 0,85 g attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1.

Tas ir bloķējies, kad transportlīdzekļa ātruma samazinājums sasniedz 0,45 g (6) vērtību attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai 0,85 g attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem.

| 6.2.5.3.1.2. | Tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas virzienā, ir mazāks par 0,8 g attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai mazāks par 1,0 g attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2.

Tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas virzienā, ir mazāks par 0,8 g attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai mazāks par 1,0 g attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem.

| 6.2.5.3.1.3. | Tas nebloķējas, kad devēju sasver leņķī, kas nepārsniedz 12° leņķi jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3.

Tas nebloķējas, kad devēju sasver leņķī, kas nepārsniedz 12° leņķi jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs.

| 6.2.5.3.1.4. | Tas bloķējas, kad devēju sasver leņķī, kas ir vismaz 27° attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai vismaz 40° attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4.

Tas bloķējas, kad devēju sasver leņķī, kas ir vismaz 27° attiecībā uz 4. veida spriegotājiem vai vismaz 40° attiecībā uz 4.N veida spriegotājiem jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis ražotājs.

| 6.2.5.3.1.5. | Ja spiegotāja darbība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota, ierīce nodrošina, automātisku spriegotāja bloķēšanos signāla vai enerģijas avota zuduma vai pārtraukuma gadījumā. Tomēr šī prasība nav jāizpilda, ja spriegotājs ir ar daudzkāršo jutību, ar nosacījumu, ka tikai viena jutība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota un signāla vai enerģijas avota zudumu vadītājam norāda ar optisku un/vai akustisku paņēmienu. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5.

Ja spiegotāja darbība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota, ierīce nodrošina, automātisku spriegotāja bloķēšanos signāla vai enerģijas avota zuduma vai pārtraukuma gadījumā. Tomēr šī prasība nav jāizpilda, ja spriegotājs ir ar daudzkāršo jutību, ar nosacījumu, ka tikai viena jutība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota un signāla vai enerģijas avota zudumu vadītājam norāda ar optisku un/vai akustisku paņēmienu.

6.2.5.3.2.   Kad izdara testēšanu saskaņā ar 7.6.2. punktu, spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību, tostarp siksnas jutību, atbilst iepriekšminētajām prasībām un arī bloķējas, ja siksnas paātrinājums, mērot siksnas attīšanas virzienā, ir vismaz 2,0 g.

6.2.5.3.3.   Visos iepriekš 6.2.5.3.1. un 6.2.5.3.2. punktā minētajos testos siksnas posma garums, ko var izvilkt pirms spriegotāja bloķēšanās, nepārsniedz 50 mm, ko mēra no 7.6.2.1. punktā noteiktās garuma atzīmes. Uzskata, ka spriegotājs atbilst 6.2.5.3.1.2. punkta prasībām, ja pie minētajā punktā noteiktajām siksnas ātruma palielinājuma vērtībām tas nebloķējas, iekams nav izvilkts vismaz 50 mm garš siksnas posms, kuru mēra no 7.6.2.1. punktā noteiktās garuma atzīmes.

6.2.5.3.4.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,7 daN, to mērot jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 7.6.4. punktā.

Ja spriegotājs ir torsa augšdaļas siksnas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 0,1 daN un lielāks par 0,7 daN, to mērot līdzīgi, izņemot drošības jostu, kas aprīkota ar spriegojuma samazināšanas ierīci, tādā gadījumā minimālo savilkšanās spēku var samazināt līdz 0,05 daN tikai tad, ja šī ierīce ir darbības režīmā. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi.

Ja komplektā ietilpst tāda ierīce ar manuālu vai automātisku vadību, kas novērš siksnas pilnīgu savilkšanos, tad, vērtējot šīs prasības, šo ierīci nedarbina.

Ja komplektā ir spriegojuma samazināšanas ierīce, iepriekš aprakstīto siksnas savilkšanās spēku mēra ar ierīci darbības režīmā un bezdarbības režīmā, ja šīs prasības novērtē pirms un pēc ilgmūžības testiem atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam.

6.2.5.3.5.   Siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz tai izdarīti 40 000 cikli, un to veic saskaņā ar 7.6.1. punktā aprakstīto metodi. Pēc tam spriegotājam izdara 7.2. punktā aprakstīto korozijas testu, tad testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 7.6.3. punktā. Spriegotājam veic vēl 5 000 ciklus (kopā 45 000), kuru rezultātiem jābūt apmierinošiem.

Ja komplektā ir spriegojuma samazināšanas ierīce, iepriekšminētos testus veic ar nosacījumu, ka spriegojuma samazināšanas ierīce ir darbības režīmā un bezdarbības režīmā.

Pēc iepriekšminētajiem testiem spriegotājs darbojas pareizi un vēl aizvien atbilst 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. un 6.2.5.3.4. punkta prasībām.

6.2.5.4.   Spriegotājiem pēc ilgmūžības testa atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam un nekavējoties pēc savilkšanās spēka mērīšanas atbilstīgi 6.2.5.3.4. punktam ir jāatbilst abām nākamajām specifikācijām:

| 6.2.5.4.1. | ja spriegotājus, izņemot spriegotājus, kas automātiski bloķējas, testē atbilstīgi 7.6.4.2. punktam, tie nedrīkst nokarāties starp torsu un drošības jostām; un |
| --- | --- |

6.2.5.4.1.

ja spriegotājus, izņemot spriegotājus, kas automātiski bloķējas, testē atbilstīgi 7.6.4.2. punktam, tie nedrīkst nokarāties starp torsu un drošības jostām; un

| 6.2.5.4.2. | ja sprādzi attaisa, lai atbrīvotu mēlīti, spriegotājam pašam jāspēj pilnībā ievilkt siksnu. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2.

ja sprādzi attaisa, lai atbrīvotu mēlīti, spriegotājam pašam jāspēj pilnībā ievilkt siksnu.

6.2.6.   Savilcējierīce

6.2.6.1.   Pēc tam, kad savilcējierīce iesniegta korozijas testam saskaņā ar 7.2. punktu, tai jādarbojas normāli (ieskaitot trieciena devēju, kas ir pievienots ierīcei ar oriģinālajām kontaktdakšām, cauri neplūstot strāvai).

6.2.6.2.   Pārbauda, vai nejauša ierīces darbība nevar lietotājam radīt miesas bojājumus.

6.2.6.3.   Pirotehniskas savilcējierīces:

| 6.2.6.3.1. | pēc tam, kad savilcējierīce iesniegta kondicionēšanai saskaņā ar 7.9.1. punktu, tās darbība nedrīkst aktivizēties temperatūras iedarbībā un ierīce darbojas normāli; |
| --- | --- |

6.2.6.3.1.

pēc tam, kad savilcējierīce iesniegta kondicionēšanai saskaņā ar 7.9.1. punktu, tās darbība nedrīkst aktivizēties temperatūras iedarbībā un ierīce darbojas normāli;

| 6.2.6.3.2. | veic piesardzības pasākumus, lai novērstu karstu gāzu izspiešanu, aizdegoties blakus esošiem viegli uzliesmojošiem materiāliem. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2.

veic piesardzības pasākumus, lai novērstu karstu gāzu izspiešanu, aizdegoties blakus esošiem viegli uzliesmojošiem materiāliem.

6.3.   Siksnas

6.3.1.   Vispārīgi noteikumi

6.3.1.1.   Siksnas ir tādas, lai visā platumā nodrošinātu cik iespējams vienmērīgu spiediena sadali uz drošības jostas lietotāja ķermeni un lai tās nesavērptos pat spriegojuma ietekmē. Tām piemīt spēja absorbēt un izkliedēt enerģiju. Siksnu malas ir apstrādātas tā, lai lietojot tās neizārdītos.

6.3.1.2.   Siksnas platums, ja pielikta slodze 980 daN + 100 – 0 daN, nav mazāks par 46 mm. Šo izmēru nosaka saskaņā ar 7.4.3. punktā noteikto testu, pie iepriekš minētās slodzes apturot testēšanas iekārtu (7).

6.3.2.   Stiprība pēc kondicionēšanas istabas apstākļos

Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 7.4.1.1. punktam, siksnas pārrāvuma slodze, kuru nosaka saskaņā ar 7.4.2. punktu, nav mazāka par 1 470 daN. Pārrāvuma slodzes lieluma atšķirība abiem paraugiem nav lielāka par 10 % no lielākās izmērītās pārrāvuma slodzes.

6.3.3.   Stiprība pēc kondicionēšanas īpašos apstākļos

Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi kādai no 7.4.1. punkta daļām (izņemot 7.4.1.1. punktu), siksnas pārrāvuma slodze nav mazāka par 75 % no vidējās slodzes, ko nosaka 6.3.2. punktā minētajā testā, un nav mazāka par 1 470 daN. Testus izdarošais tehniskais dienests var iztikt bez viena vai vairākiem šiem testiem, ja izmantotā materiāla sastāvs vai jau pieejamā informācija minētos testus padara nevajadzīgus.

6.4.   Drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma

6.4.1.   Dinamikas tests

6.4.1.1.   Drošības jostas komplektam vai ierobežotājsistēmai izdara dinamikas testu atbilstīgi 7.7. punktam.

6.4.1.2.   Dinamikas testu izdara diviem drošības jostas komplektiem, kam iepriekš nav pielikta slodze, izņemot tos drošības jostas komplektus, kas ir ierobežotājsistēmu sastāvdaļa, jo tad dinamikas testu izdara ierobežotājsistēmām, kuras paredzētas noteikta veida sēdekļiem un kurām iepriekš nav pielikta slodze. Testējamo drošības jostas komplektu sprādzes atbilst 6.2.2.4. punktā noteiktajām prasībām. Ja testē drošības jostas ar spriegotājiem, spriegotājam pirms tam ir izdarīts 7.6.3. punktā noteiktais tests attiecībā uz izturību pret putekļiem; turklāt, ja drošības jostas vai ierobežotājsistēmas ir aprīkotas ar savilcējierīci, kas ietver pirotehniskus līdzekļus, ierīci pirms tam kondicionē, kā noteikts 7.9.1. punktā.

6.4.1.2.1.   Drošības jostām ir izdarīts 7.2. punktā noteiktais korozijas tests, pēc tam sprādzēm izdara papildu 500 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

6.4.1.2.2.   Drošības jostām ar spriegotājiem pirms tam ir izdarīti 6.2.5.2. vai 6.2.5.3. punktā paredzētie testi. Tomēr, ja spriegotājam jau ir izdarīts korozijas tests saskaņā ar 6.4.1.2.1. punkta noteikumiem, šis tests nav jāatkārto.

6.4.1.2.3.   Ja drošības jostu paredzēts izmantot ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kas iepriekš definēta 2.9.6. punktā, izdarot testu, ierīce ir noregulēta visnelabvēlīgākajā(-ajās) pozīcijā(-ās), ko izvēlējies par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests. Tomēr, ja drošības jostas augstuma regulētājierīce ietver drošības jostas stiprinājumu, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14, par testēšanu atbildīgais tehniskais dienests pēc saviem ieskatiem var piemērot 7.7.1. punkta noteikumus.

6.4.1.2.4.   Drošības jostai ar savilcējierīci turpmāk 6.4.1.3.2. punktā norādīto minimālo pārvietojumu var samazināt uz pusi. Šajā testā savilcējierīce darbojas.

6.4.1.2.5.   Drošības jostai ar spriegojuma samazināšanas ierīci pirms dinamikas testa veic ilgmūžības testu ar šo ierīci darbības režīmā atbilstīgi 6.2.5.3.5. punktam. Dinamikas testu tad izdara ar spriegojuma samazināšanas ierīci darbības režīmā.

6.4.1.3.   Testa laikā jāievēro šādas prasības:

| 6.4.1.3.1. | neviena daļa drošības jostas komplektā vai ierobežotājsistēmā, kas notur transportlīdzeklī esošu personu, nesalūst, un neviena sprādze vai bloķētājs, vai pārvietošanas sistēma neatveras; un |
| --- | --- |

6.4.1.3.1.

neviena daļa drošības jostas komplektā vai ierobežotājsistēmā, kas notur transportlīdzeklī esošu personu, nesalūst, un neviena sprādze vai bloķētājs, vai pārvietošanas sistēma neatveras; un

| 6.4.1.3.2. | ja testē klēpja drošības jostas, manekena pārvietojums uz priekšu iegurņa augstumā ir 80 līdz 200 mm. Ja testē citu veidu drošības jostas, pārvietojums uz priekšu ir 80 līdz 200 mm iegurņa augstumā un 100 līdz 300 mm krūškurvja augstumā. Četrpunktu drošības jostai iepriekš noteiktos minimālos pārvietojumus var samazināt uz pusi. Šie pārvietojumi ir pārvietojumi attiecībā pret mērīšanas punktiem, kas norādīti šo noteikumu 7. pielikuma 6. attēlā; |
| --- | --- |

6.4.1.3.2.

ja testē klēpja drošības jostas, manekena pārvietojums uz priekšu iegurņa augstumā ir 80 līdz 200 mm. Ja testē citu veidu drošības jostas, pārvietojums uz priekšu ir 80 līdz 200 mm iegurņa augstumā un 100 līdz 300 mm krūškurvja augstumā. Četrpunktu drošības jostai iepriekš noteiktos minimālos pārvietojumus var samazināt uz pusi. Šie pārvietojumi ir pārvietojumi attiecībā pret mērīšanas punktiem, kas norādīti šo noteikumu 7. pielikuma 6. attēlā;

| 6.4.1.3.3. | drošības jostām, ko paredzēts izmantot priekšējās sānu sēdvietās, kuras aizsargā drošības spilvens to priekšā, krūškurvja atskaites punkta pārvietojums var pārsniegt iepriekš 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu, ja tā ātrums šajā vērtībā nepārsniedz 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3.

drošības jostām, ko paredzēts izmantot priekšējās sānu sēdvietās, kuras aizsargā drošības spilvens to priekšā, krūškurvja atskaites punkta pārvietojums var pārsniegt iepriekš 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu, ja tā ātrums šajā vērtībā nepārsniedz 24 km/h.

6.4.1.4.   Ja testē ierobežotājsistēmu, prasības ir šādas:

| 6.4.1.4.1. | krūškurvja atskaites punkta pārvietojums var pārsniegt 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu tad, ja ar aprēķiniem vai papildu testos iespējams pierādīt, ka neviena dinamikas testā izmantotā manekena torsa vai galvas daļa nesaskartos ar priekšā esošu cietu transportlīdzekļa daļu, izņemot krūškurvja saskari ar stūres iekārtu, ja šī iekārta atbilst Noteikumu Nr. 12 prasībām un ja saskare notiek ātrumā, kas nepārsniedz 24 km/h. Šajā novērtējumā pieņem, ka sēdeklis atrodas 7.7.1.5. punktā minētajā stāvoklī; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1.

krūškurvja atskaites punkta pārvietojums var pārsniegt 6.4.1.3.2. punktā minēto pārvietojumu tad, ja ar aprēķiniem vai papildu testos iespējams pierādīt, ka neviena dinamikas testā izmantotā manekena torsa vai galvas daļa nesaskartos ar priekšā esošu cietu transportlīdzekļa daļu, izņemot krūškurvja saskari ar stūres iekārtu, ja šī iekārta atbilst Noteikumu Nr. 12 prasībām un ja saskare notiek ātrumā, kas nepārsniedz 24 km/h. Šajā novērtējumā pieņem, ka sēdeklis atrodas 7.7.1.5. punktā minētajā stāvoklī;

| 6.4.1.4.2. | transportlīdzekļos, kuros izmanto šādas ierīces, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmas, kas ļauj visos sēdekļos esošajām personām izkļūt no transportlīdzekļa, pēc dinamikas testa joprojām ir iespējams darbināt ar roku. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2.

transportlīdzekļos, kuros izmanto šādas ierīces, pārvietošanas un bloķēšanas sistēmas, kas ļauj visos sēdekļos esošajām personām izkļūt no transportlīdzekļa, pēc dinamikas testa joprojām ir iespējams darbināt ar roku.

6.4.1.5.   Atkāpjoties no iepriekš minētā, attiecībā uz ierobežotājsistēmu pārvietojumi var pārsniegt 6.4.1.3.2. punktā noteikto, ja uz sēdekļa uzstādīto augšējo stiprinājumu attiecas Noteikumu Nr. 14 7.4. punktā paredzētā atkāpe.

6.4.2.   Stiprība pēc abrazīvās kondicionēšanas

6.4.2.1.   Abiem paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 7.4.1.6. punktam, pārrāvuma slodzi novērtē saskaņā ar 7.4.2. un 7.5. punktu. Tā ir vismaz 75 % no vidējās pārrāvuma slodzes, ko nosaka abrazīvi neapstrādātu siksnu testos, un nav mazāka par testējamiem izstrādājumiem paredzēto minimālo slodzi. Pārrāvuma slodzes lieluma atšķirība abiem paraugiem nav lielāka par 20 % no lielākās izmērītās pārrāvuma slodzes. Stiepes izturības testu, kurā izmanto 1. un 2. veida procedūru, veic tikai siksnas paraugiem (7.4.2. punkts). Stiepes izturības testu, kurā izmanto 3. veida procedūru, izdara siksnai un attiecīgajam metāla komponentam (7.5. punkts).

6.4.2.2.   Drošības jostas komplekta daļas, kas abrazīvi jāapstrādā, norādītas turpmāk tabulā, un procedūru veidi, kas var būt tām piemēroti, norādīti ar “x”. Katrai procedūrai izmanto jaunu paraugu.

| | 1. procedūra | 2. procedūra | 3. procedūra |
| --- | --- | --- | --- |
| Fiksētājierīce | — | — | x |
| Vadīkla vai trīsis | — | x | — |
| Sprādzes cilpa | — | x | x |
| Regulētājierīce | x | — | x |
| Siksnai piešūtās daļas | — | — | x |

1. procedūra

2. procedūra

3. procedūra

Fiksētājierīce

—

—

x

Vadīkla vai trīsis

—

x

—

Sprādzes cilpa

—

x

x

Regulētājierīce

x

—

x

Siksnai piešūtās daļas

—

—

x

7.   TESTI

7.1.   To paraugu izlietojums, kas iesniegti drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājumam (sk. šo noteikumu 13. pielikumu)

7.1.1.   Sprādzes pārbaudei, sprādzes testam zemā temperatūrā, nepieciešamības gadījumā turpmāk 7.5.4. punktā paredzētajam testam zemā temperatūrā, sprādzes ilgmūžības testam, drošības jostas korozijas testam, spriegotāja darbības testiem, dinamikas testam un sprādzes atvēršanas testam pēc dinamikas testa vajadzīgas divas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas. Vienu no šiem diviem paraugiem izmanto drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaudei.

7.1.2.   Sprādzes pārbaudei un sprādzes, fiksētājierīces stiprinājumu, drošības jostas regulētājierīču un nepieciešamības gadījumā spriegotāju izturības testam vajadzīga viena drošības josta vai ierobežotājsistēma.

7.1.3.   Sprādzes pārbaudei, mikroslīdēšanas testam un abrazīvā nodiluma testam vajadzīgas divas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas. Drošības jostas regulētājierīces darbības testu izdara vienam no šiem diviem paraugiem.

7.1.4.   Siksnas paraugu izmanto vilces izturības testā. Daļu šā parauga glabā tik ilgi, kamēr ir spēkā apstiprinājums.

7.2.   Korozijas tests

7.2.1.   Pilnu drošības jostas komplektu, kā paredzēts šo noteikumu 12. pielikumā, ievieto testa kamerā. Ja komplekta sastāvā ir spriegotājs, tad siksnu izvelk visā garumā, izņemot 300 ± 3 mm. Ja neskaita īsus pārtraukumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, lai pārbaudītu un atjaunotu sāls šķīduma daudzumu, šķīduma iedarbība ilgst 50 stundas.

7.2.2.   Pēc minētās iedarbības beigām komplektu saudzīgi izmazgā vai izskalo tīrā tekošā ūdenī, kura temperatūra nepārsniedz 38 °C, lai tādējādi atbrīvotos no sāls nogulsnēm, kas var būt izveidojušās, un ļauj tam 24 stundas žūt istabas temperatūrā, lai pēc tam pārbaudītu saskaņā ar 6.2.1.2. punktu.

7.3.   Mikroslīdēšanas tests (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 3. attēlu)

7.3.1.   Paraugus, kam izdarāms mikroslīdēšanas tests, pirms testēšanas vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 20 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %. Testu izdara 15 līdz 30 °C temperatūrā.

7.3.2.   Nodrošina, lai regulētājierīces brīvais posms būtu vērsts uz augšu vai uz leju no izmēģinājumu stenda, kā tas ir transportlīdzeklī.

7.3.3.   Siksnas posma zemākajai daļai pieliek 5 daN lielu slodzi. Pārējo daļu kustina turp un atpakaļ, un kustības kopējā amplitūda ir 300 ± 20 mm (sk. attēlu).

7.3.4.   Ja siksnai ir brīvs gals, ko izmanto par rezerves siksnu, tad to nedrīkst nekādā veidā savilkt vai saspraust ar noslogoto siksnas posmu.

7.3.5.   Nodrošina, lai izmēģinājumu stendā siksna ar izliekumu nokarātos no regulētājierīces tā, kā tas ir transportlīdzeklī. Izmēģinājumu stendam pielikto 5 daN slodzi virza vertikāli un tā, lai nepieļautu sloga šūpošanos un drošības jostas savilkšanos. Fiksētājierīci nostiprina pie 5 daN sloga tā, kā tas ir transportlīdzeklī.

7.3.6.   Pirms testa faktiskā sākuma izdara 20 ciklu sēriju, lai pienācīgi iestrādātu automātisko savilkšanās sistēmu.

7.3.7.   Izdara 1 000 ciklu sēriju ar frekvenci 0,5 cikli sekundē un kopējo amplitūdu 300 ± 20 mm. Slodzi, kuras lielums ir 5 daN, pieliek tikai tajā laikā, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei pusē no katra laikposma.

7.4.   Siksnu kondicionēšana un vilces izturības tests (statiskais)

7.4.1.   Siksnu kondicionēšana vilces izturības testam

No iepriekš 3.2.2.3. punktā minētās siksnas ņem paraugus, un tos kondicionē šādi:

7.4.1.1.   Kondicionēšana temperatūrā un higrometrija

Siksnu kondicionē saskaņā ar standartu ISO 139:2005, izmantojot standarta atmosfēru vai alternatīvo standarta atmosfēru. Ja testu neizdara tūlīt pēc kondicionēšanas, paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārrāvuma slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides vai trauka.

7.4.1.2.   Kondicionēšana gaismā

7.4.1.2.1.   Piemēro Ieteikuma ISO 105-BO2 (1994, grozījumi Nr. 2/2000) noteikumus. Siksnu tur gaismā tik ilgi, cik vajadzīgs, lai standartzilā krāsviela Nr. 7 izbalotu līdz 4. pustonim pelēkās krāsas skalā.

7.4.1.2.2.   Pēc minētās iedarbības siksnu kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā. Ja testu neizdara tūlīt pēc kondicionēšanas, paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārrāvuma slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās iekārtas.

7.4.1.3.   Kondicionēšana aukstumā

7.4.1.3.1.   Siksnu kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā.

7.4.1.3.2.   Pēc tam siksnu 1,5 stundas tur uz plakanas virsmas aukstuma kamerā, kurā gaisa temperatūra ir –30 ± 5 °C. Tad to satin un tīstoklim uzliek 2 kg smagu slogu, kas iepriekš atdzesēts līdz –30 ± 5 °C. Kad siksna 30 minūtes bijusi zem sloga tajā pašā aukstuma kamerā, slogu noņem, un 5 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no aukstuma kameras nosaka pārrāvuma slodzi.

7.4.1.4.   Kondicionēšanas karstumā

7.4.1.4.1.   Siksnu trīs stundas tur karsēšanas kamerā, kurā temperatūra ir 60 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %.

7.4.1.4.2.   Pārrāvuma slodzi nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no karsēšanas kameras.

7.4.1.5.   Ūdens iedarbība

7.4.1.5.1.   Siksnu uz trim stundām pilnībā iegremdē destilētā ūdenī, kura temperatūra ir 20 ± 5 °C un kuram pievienots neliels daudzums mitrinātāja. Drīkst izmantot jebkuru mitrinātāju, kas ir derīgs šķiedrai, kuru testē.

7.4.1.5.2.   Pārrāvuma slodzi nosaka 10 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no ūdens.

7.4.1.6.   Kondicionēšana ar abrazīvo nodilšanu

7.4.1.6.1.   Kondicionēšanu ar abrazīvo nodilšanu veic visām ierīcēm, kurās siksna saskaras ar kādu drošības jostas cieto daļu, izņemot visas regulētājierīces, kurām 1. procedūra kondicionēšana ar abrazīvo nodilšanu (7.4.1.6.4.1. punkts) nav jāizdara, ja mikroslīdēšanas testā (7.3. punkts) konstatē, ka siksnas izslīdējums ir mazāks par pusi no paredzētā attāluma. Kondicionēšanas ierīces uzstādījumā siksnas un kontaktlaukuma relatīvo stāvokli saglabā gandrīz nemainīgu.

7.4.1.6.2.   Paraugus kondicionē, kā aprakstīts 7.4.1.1. punktā. Telpas temperatūra abrazīvās apstrādes procedūras laikā ir 15 līdz 30 °C.

7.4.1.6.3.   Tabulā norādītas vispārīgās prasības attiecībā uz katru abrazīvās apstrādes procedūru.

| | Slodze
  daN | Frekvence
  Hz | Ciklu
  skaits | Nobīde
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. procedūra | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| 2. procedūra | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| 3. procedūra (8) | 0 līdz 5 | 0,5 | 45 000 | — |

Slodze

daN

Frekvence

Hz

Ciklu

skaits

Nobīde

mm

1. procedūra

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

2. procedūra

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

3. procedūra (8)

0 līdz 5

0,5

45 000

—

Šīs tabulas piektajā slejā norādītā nobīde raksturo siksnai piemērotās turp un atpakaļ kustības amplitūdu.

7.4.1.6.4.   Konkrētas kondicionēšanas procedūras

| 7.4.1.6.4.1. | 1. procedūra. To piemēro, ja siksna slīd caur regulētājierīci.
  Vienam siksnas posmam vertikāli un pastāvīgi pieliek 2,5 daN lielu slodzi, pārējo siksnas daļu, kas novietota horizontāli, kustina turp un atpakaļ.
  Regulētājierīci novieto tā, lai siksnas horizontālais posms paliktu noslogots (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 1. attēlu). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1.

1. procedūra. To piemēro, ja siksna slīd caur regulētājierīci.

Vienam siksnas posmam vertikāli un pastāvīgi pieliek 2,5 daN lielu slodzi, pārējo siksnas daļu, kas novietota horizontāli, kustina turp un atpakaļ.

Regulētājierīci novieto tā, lai siksnas horizontālais posms paliktu noslogots (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 1. attēlu).

| 7.4.1.6.4.2. | 2. procedūra. To piemēro, ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu.
  Šā testa laikā leņķi, ko veido abi siksnas gali viens pret otru, ir tādi, kā parādīts šo noteikumu 11. pielikuma 2. attēlā.
  Testa laikā pieliek pastāvīgu 0,5 daN lielu slodzi.
  Ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu vairāk nekā vienu reizi, slodzi var palielināt virs 0,5 daN, lai sasniegtu paredzēto 300 mm siksnas kustību caur šo cieto daļu. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2.

2. procedūra. To piemēro, ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu.

Šā testa laikā leņķi, ko veido abi siksnas gali viens pret otru, ir tādi, kā parādīts šo noteikumu 11. pielikuma 2. attēlā.

Testa laikā pieliek pastāvīgu 0,5 daN lielu slodzi.

Ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu vairāk nekā vienu reizi, slodzi var palielināt virs 0,5 daN, lai sasniegtu paredzēto 300 mm siksnas kustību caur šo cieto daļu.

| 7.4.1.6.4.3. | 3. procedūra. To piemēro, ja siksna ir piešūta vai līdzīgā veidā piestiprināta pie cietās daļas.
  Kopējā turp un atpakaļ kustība ir 300 ± 20 mm, un 5 daN lielo slodzi pieliek tikai tik ilgu laiku, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei pusē no katra laikposma (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 3. attēlu). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3.

3. procedūra. To piemēro, ja siksna ir piešūta vai līdzīgā veidā piestiprināta pie cietās daļas.

Kopējā turp un atpakaļ kustība ir 300 ± 20 mm, un 5 daN lielo slodzi pieliek tikai tik ilgu laiku, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei pusē no katra laikposma (sk. šo noteikumu 11. pielikuma 3. attēlu).

7.4.2.   Siksnas vilces izturības tests (statiskais tests)

7.4.2.1.   Testu ikreiz izdara diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir pietiekami gari un kondicionēti saskaņā ar 7.4.1. punkta noteikumiem.

7.4.2.2.   Katru siksnu satver izstiepšanās testa mehānisma spailēs. Spailes ir tādas, lai siksna nevarētu pārtrūkt punktā, kurā tā pieskaras spailēm, vai šā punkta tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp mehānisma spailēm, testa sākumā ir 200 mm ± 40 mm gara.

7.4.2.3.   Pēc tam spriegojumu palielina, līdz siksna pārtrūkst, un reģistrē pārrāvuma slodzi.

7.4.2.4.   Ja siksna izslīd vai pārtrūkst spaiļu pieskares punktā vai tā tuvumā, t. i., tuvāk par 10 mm, testa rezultāts nav derīgs un testu izdara vēlreiz, ņemot jaunu paraugu.

7.4.3.   Platums pie slodzes

7.4.3.1.   Testu ikreiz izdara diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir pietiekami gari un kondicionēti saskaņā ar 7.4.1. punkta noteikumiem.

7.4.3.2.   Katru siksnu satver izstiepšanās testa mehānisma spailēs. Spailes ir tādas, lai siksna nevarētu pārtrūkt punktā, kurā tā pieskaras spailēm, vai šā punkta tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp mehānisma spailēm, testa sākumā ir 200 mm ± 40 mm gara.

7.4.3.3.   Kad slodze sasniedz 980 daN + 100 – 0 daN, testēšanas iekārtu aptur un piecās sekundēs veic mērījumus. Šis tests un izstiepšanās tests jāveic atsevišķi.

7.5.   Cietas daļas ietverošu drošības jostas komplekta sastāvdaļu tests

7.5.1.   Sprādzi un regulētājierīci pievieno izstiepšanās testa mehānismam ar drošības jostas komplekta daļām, kurām tās parasti piestiprinātas, un tad slodzi palielina līdz 980 daN.

Testējot četrpunktu drošības jostas, sprādzi pievieno testa mehānismam ar siksnām, kas piestiprinātas sprādzei un mēlītei vai divām mēlītēm, kuras ir aptuveni simetriskas attiecībā pret sprādzes ģeometrisko centru. Ja sprādze vai regulētājierīce ir ietverta fiksētājierīcē vai trīspunktu drošības jostas kopīgā sastāvdaļā, tad sprādzi vai regulētājierīci testē kopā ar fiksētājierīci saskaņā ar 7.5.2. punktu, izņemot spriegotājus ar vadīklu vai trīsi augšējā drošības jostas stiprinājumā, kad slodze būs 980 daN un bloķēšanas brīdī uz tītavas esošās siksnas garums ir cik iespējams tuvs 450 mm no siksnas gala.

7.5.2.   Fiksētājierīces un visas drošības jostas augstuma regulētājierīces testē tā, kā aprakstīts 7.5.1. punktā, bet slodze šajā gadījumā ir 1 470 daN, to piemērojot atbilstīgi 7.7.1. punkta otrajam teikumam – visnelabvēlīgākajos apstākļos, kādi varētu rasties transportlīdzeklī, kurā ir pareizi uzstādīta attiecīgā drošības josta. Testējot spriegotājus, siksnu pilnībā notin no tītavas.

7.5.3.   Divus pilnus drošības jostas komplekta paraugus uz divām stundām ievieto aukstuma kamerā –10 ± 1 °C temperatūrā. Tūlīt pēc izņemšanas no kameras ar rokām saslēdz sprādzes salāgojamās daļas.

7.5.4.   Divus pilnus drošības jostas komplekta paraugus uz divām stundām ievieto aukstuma kamerā –10 ± 1 °C temperatūrā. Pēc tam testējamās cietās daļas un plastmasas daļas pārmaiņus izvieto uz plakanas tērauda virsmas, kas kopā ar paraugiem bijusi ievietota aukstuma kamerā un kas novietota uz vismaz 100 kg smaga, blīva, cieta bloka horizontālās virsmas; 30 sekunžu laikā pēc testējamo daļu izņemšanas no aukstuma kameras uz tām no 300 mm augstuma ļauj nokrist 18 kg smagam tērauda gabalam. Šīs 18 kg masas iedarbības plaknes cietība ir vismaz 45 HRC, bet virsma izliekta ar 10 mm rādiusu šķērsvirzienā un 150 mm rādiusu garenvirzienā pa masas centra līniju. Vienu paraugu testē pa siksnai atbilstīgā izliektā stieņa asi, un otru paraugu testē 90° leņķī pret siksnu

7.5.5.   Sprādzes, kam ir divām drošības jostām kopīgas daļas, noslogo tā, lai modelētu lietošanas apstākļus transportlīdzeklī, kurā sēdekļi ir noregulēti vidējā stāvoklī. Siksnām vienlaikus pieliek 1 470 daN slodzi. Slodzes pielikšanas virzienu nosaka atbilstīgi 7.7.1. punktam. Šim testam piemērota iekārta ir attēlota šo noteikumu 10. pielikumā.

7.5.6.   Kad testē manuālu regulētājierīci, siksnu vienā paņēmienā ar ātrumu aptuveni 100 mm/s izvelk caur minēto ierīci, ievērojot parastos lietošanas apstākļus, un pēc tam, kad izvilkti pirmie 25 mm siksnas, ar precizitāti 0,1 daN izmēra maksimālo spēku. Testu izdara abos siksnas kustības virzienos caur regulētājierīci, un līdz mērījumu veikšanai jāizdara 10 šādi cikli.

7.6.   Papildu testi drošības jostām ar spriegotājiem

7.6.1.   Spriegotājmehānisma ilgmūžība

7.6.1.1.   Siksnu izvelk un ļauj tai atkal savilkties tik daudz ciklus, cik vajadzīgs, ar ātrumu, kas nepārsniedz 30 ciklus minūtē. Spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu katru piekto ciklu papildina ar grūdienu, lai spriegotājs bloķētos.

Grūdienus izdara vienādā daudzumā katrā no piecām dažādām siksnas izvilkuma pakāpēm, proti, tad, kad no spriegotāja izvilkti 90, 80, 75, 70 un 65 % no siksnas kopgaruma. Tomēr, ja paraugā ir vairāk nekā 900 mm siksnas, minētos procentuālos daudzumus nosaka attiecībā pret 900 mm no siksnas beigām, ko var izvilkt no spriegotāja.

7.6.1.2.   Šā pielikuma 7.6.1.1. punktā paredzētajiem testiem piemērota iekārta ir attēlota šo noteikumu 3. pielikumā.

7.6.2.   Bloķēšanas procedūra spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

7.6.2.1.   Spriegotāja bloķēšanos testē stāvoklī, kad neattītās siksnas garums ir 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1.   No spriegotāja, kura bloķēšanos aktivizē siksnas kustība, siksnu izvelk virzienā, kāds parasti veidojas, ja spriegotājs ir uzstādīts transportlīdzeklī.

7.6.2.1.2.   Spriegotāju jutību uz transportlīdzekļa ātruma samazināšanu testē iepriekš minētajā siksnas izvilkuma stāvoklī gar divām savstarpēji perpendikulārām asīm, kas ir horizontālas, ja transportlīdzeklī spriegotāju paredzēts uzstādīt tā, kā norādījis drošības jostas ražotājs. Ja šis stāvoklis nav norādīts, testēšanas iestāde konsultējas ar drošības jostas ražotāju. Vienu no šiem asu virzieniem tehniskais dienests, kas izdara apstiprinājuma testu, izraugās tā, lai radītu visnelabvēlīgākos apstākļus attiecībā uz bloķēšanas mehānisma aktivizēšanos.

7.6.2.2.   Šā pielikuma 7.6.2.1. punktā paredzētajiem testiem piemērota iekārta ir aprakstīta šo noteikumu 4. pielikumā. Visu šādu iekārtu konstrukcija nodrošina, ka vajadzīgo paātrinājumu sasniedz, pirms siksna ir izvilkta no spriegotāja vairāk par 5 mm, un ka izvilkšanas vidējais paātrinājuma palielinājums ir vismaz 55 g/s un maksimāli 150 g/s, testējot jutību uz siksnas kustību, un vismaz 25 g/s un maksimāli 150 g/s, testējot jutību uz transportlīdzekļa ātruma samazināšanu.

7.6.2.3.   Lai pārbaudītu atbilstību 6.2.5.3.1.3. un 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām, spriegotāju uzstāda uz horizontālas virsmas, kuru pēc tam sasver ar ātrumu, kas nepārsniedz 2° sekundē, līdz spriegotājs bloķējas. Testu atkārto ar sasvēršanu citos virzienos, lai pārliecinātos, ka prasības ir izpildītas.

7.6.3.   Izturība pret putekļiem

7.6.3.1.   Spriegotāju ievieto testa kamerā, kā parādīts šo noteikumu 5. pielikumā. Spriegotāja stāvoklis ir tāds pats kā tad, ja tas ir uzstādīts transportlīdzeklī. Putekļu daudzums testa kamerā atbilst 7.6.3.2. punkta prasībām. No spriegotāja izvelk 500 mm garu siksnas posmu un atstāj izvilktu, izņemot tad, kad tiek veikti 10 pabeigti šīs siksnas izvilkšanas un savilkšanās cikli vienas vai divu minūšu laikā pēc katras putekļu sajaukšanas reizes. Piecas stundas ik pēc 20 minūtēm putekļus sajauc, piecas sekundes pūšot sausu un smērvielu nesaturošu saspiestu gaisu, kura relatīvais spiediens ir 5,5 × 105 ± 0,5 × 105 Pa, caur atveri ar diametru 1,5 ± 0,1 mm.

7.6.3.2.   Šā pielikuma 7.6.3.1. punktā aprakstītajā testā izmantotie putekļi sastāv no aptuveni 1 kg sausa kvarca. Daļiņu izmēra sadalījums ir šāds:

| a) | tādas, kas iet caur 150 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %; |
| --- | --- |

a)

tādas, kas iet caur 150 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %;

| b) | tādas, kas iet caur 105 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %; |
| --- | --- |

b)

tādas, kas iet caur 105 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %;

| c) | tādas, kas iet caur 75 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %. |
| --- | --- |

c)

tādas, kas iet caur 75 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %.

7.6.4.   Savilkšanās spēks

7.6.4.1.   Savilkšanās spēku mēra, izmantojot drošības jostas komplektu, kas aplikts manekenam kā 7.7. punktā paredzētajā dinamikas testā. Siksnas spriegojumu mēra cik iespējams tuvu (tomēr nedaudz pirms) saskares punktiem ar manekenu, kamēr siksnu izvelk vai ļauj tai savilkties ar ātrumu aptuveni 0,6 m minūtē. Ja drošības josta ir ar spriegojuma samazināšanas ierīci, savilkšanās spēku un siksnas spriegojumu mēra ar spriegojuma samazināšanas ierīci gan darbības režīmā, gan bezdarbības režīmā.

7.6.4.2.   Pirms 7.7. punktā paredzētā dinamikas testa sēdošo manekenu, kas apģērbts kokvilnas kreklā, sasver uz priekšu, kamēr 350 mm siksnas tiek izvilkti no spriegotāja, un tad atbrīvo sākotnējā stāvoklī.

7.7.   Drošības jostas komplekta vai ierobežotājsistēmas dinamikas tests

7.7.1.   Drošības jostas komplektu uzstāda uz ratiņiem ar šo noteikumu 6. pielikumā noteikto sēdekli un stiprinājumu. Ja tomēr drošības jostas komplekts ir paredzēts īpašam transportlīdzeklim vai īpaša veida transportlīdzekļiem, tad attālumus starp manekenu un stiprinājumiem nosaka dienests, kurš izdara testus, un to dara vai nu saskaņā ar uzstādīšanas instrukcijām, kuras piegādātas kopā ar drošības jostu, vai saskaņā ar transportlīdzekļa ražotāja sniegtajiem norādījumiem. Ja drošības josta ir aprīkota ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kā definēts iepriekš 2.9.6. punktā, ierīces stāvoklis un nostiprināšanas veids ir tāds pats kā transportlīdzekļa konstrukcijai.

Tādā gadījumā, ja dinamikas tests ir izdarīts transportlīdzekļa tipam, tas nav jāatkārto citiem transportlīdzekļa tipiem, ja katrs stiprinājuma punkts ir tuvāk par 50 mm no testējamās drošības jostas atbilstīgā stiprinājuma punkta. Alternatīva ir tāda, ka ražotāji var noteikt hipotētiskas stiprinājumu pozīcijas testēšanai, lai iekļautu reālo stiprinājuma vietu maksimālo skaitu.

7.7.1.1.   Ja drošības josta vai ierobežotājsistēma ir tāda komplekta daļa, uz kuru kā ierobežotājsistēmu attiecas tipa apstiprinājuma pieteikums, tad šo drošības jostu uzmontē, kā noteikts 7.7.1. punktā, vai uz tās transportlīdzekļa strukturālās daļas, kur to parasti ierīko, un minēto daļu nekustīgi piestiprina testa ratiņiem, kā aprakstīts 7.7.1.2. līdz 7.7.1.6. punktā.

Ja drošības josta vai ierobežotājsistēma ar savilcējierīcēm, kurās izmantotas sastāvdaļas, kas nav ietvertas pašā drošības jostas komplektā, drošības jostas komplektu kopā ar vajadzīgajām transportlīdzekļa papildu daļām uzmontē testa ratiņiem tā, kā noteikts 7.7.1.2. līdz 7.7.1.6. punktā.

Ja šīs ierīces nav iespējams testēt uz testa ratiņiem, tad ar parasto frontālā trieciena testu, ko izdara ar ātrumu 50 km/h saskaņā ar ISO procedūru 3560 (1975), ražotājs var pierādīt, ka ierīce atbilst noteikumu prasībām.

7.7.1.2.   Paņēmiena, ko izmanto, lai nostiprinātu transportlīdzekli testa laikā, ietvaros nav paredzēts nostiprināt sēdekļu vai drošības jostu stiprinājumus vai mazināt ietaises normālo deformēšanos. Transportlīdzekļa priekšējo daļu neizmanto, jo tā, ierobežojot manekena (izņemot pēdas) kustību uz priekšu, mazinātu slodzi, ko testā pieliek ierobežotājsistēmai. No ietaises izņemtās daļas var aizstāt ar līdzvērtīgas stiprības daļām, ja vien tās netraucē manekena kustību uz priekšu.

7.7.1.3.   Stiprinājuma ierīci uzskata par apmierinošu, ja tā nekādā veidā neietekmē ietaisi visā platumā un ja transportlīdzekli vai ietaisi priekšpusē bloķē vai apstādina attālumā, kas ir vismaz 500 mm no testējamās ierobežotājsistēmas stiprinājuma. Aizmugurē ietaisi nostiprina tādā attālumā aiz stiprinājumiem, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu 7.7.1.2. punkta prasību izpildi.

7.7.1.4.   Transportlīdzekļa sēdekļus noregulē un izvieto tādā vadīšanas vai braukšanas pozīcijā, kuru tehniskais dienests, kas izdara apstiprinājuma testus, uzskata par visnelabvēlīgāko stiprības ziņā un kura ir savienojama ar manekena novietojumu transportlīdzeklī. Sēdekļu pozīciju norāda ziņojumā. Ja sēdekļa atzveltne ir regulējama, tad to bloķē, kā norādījis ražotājs, vai, ja šādu norādījumu nav, tā, lai izveidojies faktiskais leņķis būtu cik iespējams tuvu 25° leņķim attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem un cik iespējams tuvu 15° leņķim attiecībā uz visu pārējo kategoriju transportlīdzekļiem.

7.7.1.5.   Lai novērtētu 6.4.1.4.1. punkta prasību izpildi, pieņem, ka sēdeklis atrodas vistālāk uz priekšu izvirzītajā vadīšanas vai braukšanas pozīcijā, kas ir piemērota manekena izmēriem.

7.7.1.6.   Visus vienas grupas sēdekļus testē vienlaikus.

7.7.1.7.   Četrpunktu drošības jostas sistēmas dinamikas testus izdara bez kājstarpes siksnas (komplekta), ja tāds ir.

7.7.2.   Drošības jostas komplektu šo noteikumu 7. pielikumā aprakstītajam manekenam apliek, kā aprakstīts turpmāk. Starp manekena muguru un sēdekļa atzveltni novieto 25 mm biezu dēli. Drošības jostu stingri savelk ap manekenu. Pēc tam dēli izņem un manekenu novieto tā, lai tā mugura visā garumā saskartos ar sēdekļa atzveltni. Izdara pārbaudi, lai nodrošinātu, ka sprādzes abu daļu savienošanas veida dēļ nemazinās bloķēšanas drošums.

7.7.3.   Siksnu brīvie gali sniedzas pietiekami tālu aiz regulētājierīcēm, lai ņemtu vērā iespējamo izslīdēšanu.

7.7.4.   Ātruma samazinājuma un ātruma palielinājuma ierīces

Pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no divām turpmāk minētajām ierīcēm.

7.7.4.1.   Ātruma samazinājuma testēšanas ierīce

Ratiņus dzen uz priekšu tā, lai trieciena brīdī to brīvais ātrums būtu 50 km/h ± 1 km/h un lai manekens neizkustētos. Attālums, kas vajadzīgs, lai ratiņi apstātos, ir 40 cm ± 5 cm. Visā ātruma samazinājuma laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī. Ratiņu ātruma samazinājumu panāk ar šo noteikumu 6. pielikumā attēloto iekārtu vai kādu citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Minētā iekārta atbilst turpmāk izklāstītajām izpildījuma prasībām.

Ātruma samazinājuma līknei ratiņiem, ko sver atbilstīgi inerciālajai masai, lai kopā iegūtu 455 kg ± 20 kg drošības jostu testiem un 910 kg ± 40 kg ierobežotājsistēmu testiem, kur ratiņu un transportlīdzekļa strukturālās daļas nominālmasa ir 800 kg, jāiekļaujas 8. pielikuma diagrammā redzamajā iesvītrotajā laukumā. Vajadzības gadījumā ratiņu un tiem pievienotās transportlīdzekļa strukturālās daļas nominālo masu var vienu vai vairākas reizes palielināt par 200 kg, un šādā gadījumā ikreiz papildus pievieno arī 28 kg inerciālās masas. Ratiņu, transportlīdzekļa strukturālās daļas un inerciālās masas kopējā masa nekādā gadījumā neatšķiras no kalibrēšanas testos noteiktās nominālvērtības par vairāk kā ± 40 kg. Apturēšanas ierīces kalibrēšanas laikā ratiņu ātrums ir 50 km/h ± 1 km/h un bremzēšanas ceļš ir 40 cm ± 2 cm.

7.7.4.2.   Ātruma palielinājuma testēšanas ierīce

Ratiņus dzen uz priekšu tā, lai to kopējā ātruma maiņa ΔV būtu Formula km/h. Paātrinājuma laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī. Ratiņu ātruma palielinājumu panāk ar iekārtu, kas atbilst turpmāk izklāstītajām izpildījuma prasībām.

Atbilstīgi inerciālajai masai svērto ratiņu ātruma palielinājuma līknei jāiekļaujas 8. pielikuma diagrammā redzamajā iesvītrotajā laukumā un jāpaliek virs segmenta ar koordinātām 10 g, 5 ms un 20 g, 10 ms. Trieciena sākumu (T0) paātrinājuma līmenim 0,5 g nosaka saskaņā ar standartu ISO 17-373 (2005). Ratiņu, transportlīdzekļa strukturālās daļas un inerciālās masas kopējā masa nekādā gadījumā neatšķiras no kalibrēšanas testos noteiktās nominālvērtības par vairāk kā ± 40 kg. Ātruma palielinājuma testēšanas ierīces kalibrēšanas laikā ratiņu kopējā ātruma maiņa ΔV ir Formula km/h.

Arī tad, ja ir izpildītas iepriekš minētās prasības, 6. pielikuma 1. punktā norādītā (ar sēdekli aprīkotu) ratiņu masa, ko izmanto tehniskais dienests, pārsniedz 380 kg.

7.7.5.   Izmēra ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai ātruma samazinājuma ratiņiem, lai aprēķinātu apstāšanās attālumu), ratiņu ātruma palielinājumu vai samazinājumu, manekena pārvietojumu uz priekšu un krūškurvja ātrumu, ja krūškurvja pārvietojums ir 300 mm.

Ātruma maiņu aprēķina, integrējot reģistrēto ratiņu ātruma palielinājumu vai samazinājumu.

Ratiņu ātruma maiņas pirmo Formula km/h sasniegšanai vajadzīgo attālumu var aprēķināt, divreiz integrējot reģistrēto ratiņu ātruma samazinājumu.

7.7.6.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena drošības jostas komplektu vai ierobežotājsistēmu un tās cietās daļas pārbauda vizuāli, neatverot sprādzi. Ierobežotājsistēmai pēc trieciena pārbauda arī to, vai transportlīdzekļa strukturālajās daļās, kas piestiprinātas ratiņiem, ir radusies redzama paliekoša deformācija. Šādas deformācijas ņem vērā aprēķinos, ko izdara saskaņā ar 6.4.1.4.1. punktu.

7.7.7.   Ja testēšana ir veikta, izmantojot lielāku ātrumu, un/vai ja ātruma palielinājuma līkne ir pārsniegusi iesvītrotā laukuma augšējo robežu, bet drošības josta atbilst prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

7.8.   Sprādzes atvēršanas tests

7.8.1.   Šajā testā izmanto drošības jostas komplektus vai ierobežotājsistēmas, kam jau ir izdarīts dinamikas tests atbilstīgi 7.7. punktam.

7.8.2.   Drošības jostas komplektu noņem no testa ratiņiem, neatverot sprādzi. Sprādzei pieliek slodzi ar tiešo vilci, izmantojot siksnas, kas tai ir piesietas, tā, lai uz visām siksnām iedarbotos Formula daN liels spēks (kur n ir aizvērtai sprādzei piesaistīto siksnu skaits). Ja sprādze ir pievienota cietai daļai, tad, pieliekot spēku, ņem vērā leņķi, ko dinamikas testa laikā veido sprādze un cietā daļa. Ar ātrumu 400 ± 20 mm/min sprādzes atvēršanas pogas ģeometriskajam centram pieliek slodzi gar konstantu asi, kas paralēla pogas kustības sākotnējam virzienam. Kad pieliek sprādzes atvēršanai vajadzīgo spēku, sprādzi ar cietu balstu notur nekustīgu. Iepriekšminētā slodze nepārsniedz iepriekš 6.2.2.5. punktā noteikto ierobežojumu. Testa komplekta pieskares punkts ir sfērisks, un tā rādiuss ir 2,5 mm ± 0,1 mm. Tā virsma ir no gluda metāla.

7.8.3.   Izmēra sprādzes atvēršanas spēku un atzīmē visus sprādzes defektus.

7.8.4.   Pēc sprādzes atvēršanas testa tās drošības jostas komplekta vai ierobežotājsistēmas sastāvdaļas, kam izdarīti 7.7. punktā paredzētie testi, pārbauda un testa ziņojumā atzīmē, kādā pakāpē drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma bojāta dinamikas testā.

7.9.   Papildu testi drošības jostām ar savilcējierīcēm

7.9.1.   Kondicionēšana

Savilcējierīci var atdalīt no drošības jostas, lai testētu un turētu 24 stundas 60 ± 5 °C temperatūrā. Pēc tam temperatūru uz divām stundām paaugstina līdz 100 ± 5 °C. Pēc tam to 24 stundas tur –30 ± 5 °C temperatūrā. Pēc kondicionēšanas ierīci sasilda līdz apkārtējās vides temperatūrai. Ja tā ir atdalīta, to pievieno drošības jostai.

7.10.   Testa ziņojums

7.10.1.   Testa ziņojumā atzīmē:

| a) | visu 7. punktā paredzēto testu rezultātus; |
| --- | --- |

a)

visu 7. punktā paredzēto testu rezultātus;

| b) | testēšanā izmantotās ierīces veidu (ātruma samazinājuma vai ātruma palielinājuma ierīce); |
| --- | --- |

b)

testēšanā izmantotās ierīces veidu (ātruma samazinājuma vai ātruma palielinājuma ierīce);

| c) | kopējo ātruma maiņu; |
| --- | --- |

c)

kopējo ātruma maiņu;

| d) | ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai ātruma samazinājuma ratiņiem); |
| --- | --- |

d)

ratiņu ātrumu tieši pirms trieciena (tikai ātruma samazinājuma ratiņiem);

| e) | ātruma samazinājuma vai palielinājuma līkni visā ratiņu ātruma maiņas laikā; |
| --- | --- |

e)

ātruma samazinājuma vai palielinājuma līkni visā ratiņu ātruma maiņas laikā;

| f) | manekena maksimālo pārvietojumu virzienā uz priekšu; |
| --- | --- |

f)

manekena maksimālo pārvietojumu virzienā uz priekšu;

| g) | sprādzes novietojumu testa laikā, ja to var mainīt; |
| --- | --- |

g)

sprādzes novietojumu testa laikā, ja to var mainīt;

| h) | sprādzes atvēršanas spēku; |
| --- | --- |

h)

sprādzes atvēršanas spēku;

| i) | visus defektus vai bojājumus. |
| --- | --- |

i)

visus defektus vai bojājumus.

Ja atbilstīgi 7.7.1. punktam nav ievērotas šo noteikumu 6. pielikumā paredzētās prasības attiecībā uz stiprinājumiem, tad testa ziņojumā apraksta, kā uzstādīts drošības jostas komplekts vai ierobežotājsistēma, un norāda svarīgākos leņķus un izmērus.

8.   PRASĪBAS PAR UZSTĀDĪŠANU TRANSPORTLĪDZEKLĪ

8.1.   Drošības jostu un ierobežotājsistēmu aprīkojums

8.1.1.   Izņemot sēdvietas, ko paredzēts lietot tikai stāvošā transportlīdzeklī, M1, M2 (III vai B klases), M3 (III vai B klases) un N kategorijas transportlīdzekļu sēdekļi ir aprīkoti ar drošības jostām vai ierobežotājsistēmām, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

Nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, var likt uzstādīt drošības jostas M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļos, kas klasificēti II klasē.

Drošības jostām un/vai ierobežotājsistēmām, kas uzstādītas I, II vai A klases transportlīdzekļos, kuri pieder pie M2 vai M3 kategorijas, jāatbilst šo noteikumu prasībām.

Nolīguma valstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var ļaut uzstādīt citādas drošības jostas vai ierobežotājsistēmas nekā tās, uz ko attiecas šie noteikumi, ja tās ir paredzētas invalīdiem.

Šo noteikumu prasības nepiemēro ierobežotājsistēmām, kas atbilst Noteikumu Nr. 107 grozījumu 02. sērijas 8. pielikuma prasībām.

I vai A klases transportlīdzekļus, kas pieder pie M2 vai M3 kategorijas, var aprīkot ar drošības jostām un/vai ierobežotājsistēmām, kuras atbilst šo noteikumu prasībām.

8.1.2.   Drošības jostu vai ierobežotājsistēmu veidi katrai sēdvietai, kurā tās jāuzstāda, ir norādīti 16. pielikumā (kopā ar tiem nedrīkst izmantot ne nebloķējamos drošības jostas spriegotājus (2.14.1. punkts), ne manuāli atbloķējamos drošības jostas spriegotājus (2.14.2. punkts)). Visās sēdvietās, kurām 16. pielikumā norādītas B veida klēpja drošības jostas, ir atļautas Br3 veida klēpja drošības jostas, izņemot, ja lietotas tās savelkas tādā mērā, ka ievērojami samazina ērtības pēc normālas piesprādzēšanās.

8.1.2.1.   Tomēr 16. pielikumā attēlotās N1 kategorijas transportlīdzekļu sānu sēdvietas, kas nav priekšējās sēdvietas un ir apzīmētas ar simbolu Ø, nav atļauts aprīkot ar Br4m vai Br4Nm tipa klēpja drošības jostām, ja starp sēdekli un tuvāko transportlīdzekļa sānsienu ir eja, kas paredzēta pasažieru nokļūšanai citās transportlīdzekļa daļās. Telpu starp sēdekli un sānsienu uzskata par eju, ja tad, kad visas durvis ir aizvērtas, attālums starp šo sānsienu un vertikālo garenplakni, kas stiepjas caur attiecīgā sēdekļa centrālo līniju (mērot pie R punkta pozīcijas un perpendikulāri transportlīdzeļa vidus garenplaknei), ir lielāks par 500 mm.

8.1.3.   Ja drošības jostas nav obligātas, pēc ražotāja izvēles var uzstādīt jebkura veida drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas atbilst šiem noteikumiem. No 16. pielikumā atļautajiem veidiem var uzstādīt A veida drošības jostas kā alternatīvu klēpja drošības jostām sēdvietās, kurām 16. pielikumā norādītas klēpja drošības jostas.

8.1.4.   Trīspunktu drošības jostās ar spriegotājiem vienam spriegotājam jādarbojas vismaz uz diagonālās siksnas.

8.1.5.   Izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus, 4. veida spriegotāja (2.14.4. punkts) vietā var atļaut 4.N veida spriegotāju ar avārijas bloķēšanu (2.14.5. punkts), ja par testiem atbildīgajiem dienestiem ir pierādīts, ka uzstādīt 4. veida spriegotāju nebūtu praktiski.

8.1.6.   Priekšējās sānu un priekšējās centra sēdvietās, kas norādītas 16. pielikumā un marķētas ar simbolu *, minētajā pielikumā norādītā veida klēpja drošības jostas uzskata par pietiekamām, ja priekšējais stikls ir ārpus Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā definētās atskaites zonas.

Attiecībā uz drošības jostām priekšējo stiklu uzskata par atskaites zonas daļu, ja tas var nonākt statiskā saskarē ar testa iekārtu, kad tiek izmantota Noteikumu Nr. 21 1. pielikumā aprakstītā metode.

8.1.7.   Katrā sēdvietā, kas 16. pielikumā marķēta ar simbolu ·, uzstāda 16. pielikumā norādītā veida trīspunktu drošības jostas, izņemot gadījumus, kad izpildās tupmāk minētie nosacījumi; šādā gadījumā var paredzēt 16. pielikumā norādītā veida divpunktu drošības jostas:

8.1.7.1.   tieši tās priekšā ir sēdvieta vai citas transportlīdzekļa daļas, kas atbilst Noteikumu Nr. 80 1. papildinājuma 3.5. punktam; vai

8.1.7.2.   neviena transportlīdzekļa daļa nav atskaites zonā vai, ja transportlīdzeklis kustas, nevar būt atskaites zonā; vai

8.1.7.3.   transportlīdzekļa daļas, kas ir minētajā atskaites zonā, atbilst enerģijas absorbcijas prasībām, kuras noteiktas Noteikumu Nr. 80 6. papildinājumā.

8.1.8.   Izņemot 8.1.9. punktā paredzēto gadījumu, katrā pasažieru sēdvietā, kurā uzstādīts drošības spilvens, ir brīdinājums sēdvietā neizmantot bērnu ierobežotājsistēmu, kas vērsta uz aizmuguri. Brīdinājuma marķējums piktogrammas formā, kurā var būt ietverts paskaidrojums, ir stingri piestiprināts un atrodas vietā, kur tas ir viegli redzams, tās personas priekšā, kura gatavojas minētajā sēdvietā uzstādīt uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu. Piktogrammas iespējamā dizainparauga piemērs ir norādīts 1. attēlā. Ja brīdinājums nav redzams, kad durvis ir aizvērtas, vienmēr ir redzama pastāvīga norāde.

1. attēls

Image

Krāsas:

| a) | piktogramma ir sarkana; |
| --- | --- |

a)

piktogramma ir sarkana;

| b) | sēdeklis, bērna sēdeklis un drošības spilvena kontūra ir melna; |
| --- | --- |

b)

sēdeklis, bērna sēdeklis un drošības spilvena kontūra ir melna;

| c) | vārds “airbag”, kā arī drošības spilvens ir balts. |
| --- | --- |

c)

vārds “airbag”, kā arī drošības spilvens ir balts.

8.1.9.   Prasības, kas norādītas 8.1.8. punktā, nepiemēro, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar mehānismu, kas automātiski sajūt bērnu ierobežotājsistēmu, kura vērsta uz aizmuguri, un nodrošina, ka drošības spilvenu neatver, ja ir uzstādīta šāda bērnu ierobežotājsistēma.

8.1.10.   Ja ir iespējams sēdvietas pagriezt vai novietot citā virzienā, gadījumā, kad transportlīdzeklis stāv, 8.1.1. punkta prasības atbilstīgi šiem noteikumiem piemēro tikai tiem virzieniem, kas paredzēti normālam lietošanas režīmam, kad transportlīdzeklis pārvietojas pa ceļu.

8.2.   Vispārīgas prasības

8.2.1.   Atbilstīgi 17. pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulai drošības jostas, ierobežotājsistēmas un bērnu ierobežotājsistēmas ISOFIX savieno ar stiprinājumiem, kas atbilst tādām specifikācijām Noteikumos Nr. 14 kā, piemēram, izskata un izmēra raksturlielumi, stiprinājumu skaits un stipruma prasības.

8.2.2.   Drošības jostas, ierobežotājsistēmas, bērnu ierobežotājsistēmas un ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas, ko saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājuma 1. un 2. tabulu iesaka ražotājs, uzstāda tā, lai tās apmierinoši darbojas un samazina miesas bojājumu iespējamību avārijas gadījumā. Konkrēti tās uzstāda tā, lai nodrošinātu turpmāk minēto:

| 8.2.2.1. | siksnas nedrīkst veidot bīstamu konfigurāciju; |
| --- | --- |

8.2.2.1.

siksnas nedrīkst veidot bīstamu konfigurāciju;

| 8.2.2.2. | līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka pareizi lietota siksna varētu noslīdēt no lietotāja(-as) pleca, viņam/viņai virzoties uz priekšu; |
| --- | --- |

8.2.2.2.

līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka pareizi lietota siksna varētu noslīdēt no lietotāja(-as) pleca, viņam/viņai virzoties uz priekšu;

| 8.2.2.3. | līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka siksna varētu nodilt, saskaroties ar transportlīdzekļa vai sēdekļa asām daļām vai saskaroties ar tādu bērnu ierobežotājierīču vai ISOFIX bērnu ierobežotājierīču, ko iesaka ražotājs saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājuma 1. un 2. tabulu, asām daļām; |
| --- | --- |

8.2.2.3.

līdz minimumam ir samazināta iespējamība, ka siksna varētu nodilt, saskaroties ar transportlīdzekļa vai sēdekļa asām daļām vai saskaroties ar tādu bērnu ierobežotājierīču vai ISOFIX bērnu ierobežotājierīču, ko iesaka ražotājs saskaņā ar 17. pielikuma 3. papildinājuma 1. un 2. tabulu, asām daļām;

| 8.2.2.4. | katrai sēdvietai paredzētās drošības jostas konstrukcija un uzstādīšana ir tāda, lai to varētu viegli aizsniegt un lietot. Turklāt, ja visu sēdekli vai sēdekļa spilvenu un/vai sēdekļa atzveltni var salocīt, lai iekļūtu transportlīdzekļa aizmugurē vai lai pārvadātu preces vai bagāžu, tad pēc salocīšanas un sēdekļu atjaunošanas sēdēšanas pozīcijā šiem sēdekļiem paredzētās drošības jostas ir aizsniedzamas lietošanai vai viena persona var tās viegli izvilkt no sēdekļa apakšas vai aizmugures atbilstīgi instrukcijām transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā, un tam nav vajadzīga apmācība vai pieredze. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

katrai sēdvietai paredzētās drošības jostas konstrukcija un uzstādīšana ir tāda, lai to varētu viegli aizsniegt un lietot. Turklāt, ja visu sēdekli vai sēdekļa spilvenu un/vai sēdekļa atzveltni var salocīt, lai iekļūtu transportlīdzekļa aizmugurē vai lai pārvadātu preces vai bagāžu, tad pēc salocīšanas un sēdekļu atjaunošanas sēdēšanas pozīcijā šiem sēdekļiem paredzētās drošības jostas ir aizsniedzamas lietošanai vai viena persona var tās viegli izvilkt no sēdekļa apakšas vai aizmugures atbilstīgi instrukcijām transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā, un tam nav vajadzīga apmācība vai pieredze.

| 8.2.2.5. | Tehniskais dienests pārbauda, vai tad, ja sprādzes mēlīte ir ievietota sprādzē:






  8.2.2.5.1. | drošības jostas iespējamā nokarāšanās netraucē pareizi uzstādīt ražotāja ieteikto bērnu ierobežotājsistēmu; un |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.

Tehniskais dienests pārbauda, vai tad, ja sprādzes mēlīte ir ievietota sprādzē:

8.2.2.5.1.

drošības jostas iespējamā nokarāšanās netraucē pareizi uzstādīt ražotāja ieteikto bērnu ierobežotājsistēmu; un

| 8.2.2.5.2. | attiecībā uz trīspunktu drošības jostām vismaz drošības jostas klēpja posmā var radīt 50 N spriegojumu, ja tiek pielikts ārējs spriegojums drošības jostas diagonālajā posmā, kad tā atrodas:






  a) | uz desmitgadīga bērna manekena, kas atbilst Noteikumu Nr. 44 8. pielikuma 1. papildinājuma specifikācijām un ir novietots saskaņā ar šo noteikumu 17. pielikuma 4. papildinājumu; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2.

attiecībā uz trīspunktu drošības jostām vismaz drošības jostas klēpja posmā var radīt 50 N spriegojumu, ja tiek pielikts ārējs spriegojums drošības jostas diagonālajā posmā, kad tā atrodas:

a)

uz desmitgadīga bērna manekena, kas atbilst Noteikumu Nr. 44 8. pielikuma 1. papildinājuma specifikācijām un ir novietots saskaņā ar šo noteikumu 17. pielikuma 4. papildinājumu;

| b) | vai uz šo noteikumu 17. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā redzamās palīgierīces, kas paredzēta sēdekļiem, uz kuriem var uzstādīt “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājierīces. |
| --- | --- |

b)

vai uz šo noteikumu 17. pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā redzamās palīgierīces, kas paredzēta sēdekļiem, uz kuriem var uzstādīt “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājierīces.

8.3.   Īpašas prasības par drošības jostās vai ierobežotājsistēmās iestrādātajām cietajām daļām

8.3.1.   Cietās daļas, piemēram, sprādzes, regulētājierīces un fiksētājierīces, drošības jostas lietotājam vai citām transportlīdzeklī esošām personām nepalielina miesas bojājumu iespējamību avārijā.

8.3.2.   Jostas lietotājs sprādzes atvēršanas ierīci var skaidri ieraudzīt un viegli sasniegt, un tā ir konstruēta tā, lai to nevarētu atvērt netīši vai nejauši. Sprādze turklāt ir novietota tā, lai avārijā to bez grūtībām varētu aizsniegt glābējs, kam jāatbrīvo drošības jostas lietotājs.

Sprādze ir uzstādīta tā, lai lietotājs to spētu atvērt ar vienu vienkāršu vienvirziena kustību, ko var izdarīt ar labo vai kreiso roku gan nenoslogotu, gan tad, kad tā satur lietotāja svaru.

Priekšējo sānu sēdvietu drošības jostās vai ierobežotājsistēmās, izņemot četrpunktu drošības jostas, sprādzi tādā pašā veidā ir iespējams arī aizvērt.

Pārbauda, vai tad, ja sprādze saskaras ar drošības jostas lietotāju, saskares virsmas platums nav mazāks par 46 mm.

Pārbauda, vai tad, ja sprādze saskaras ar drošības jostas lietotāju, saskares virsma atbilst šo noteikumu 6.2.2.1. punkta prasībām.

8.3.3.   Kad drošības jostu apliek, tā vai nu automātiski noregulējas, lai pielāgotos lietotājam, vai ir konstruēta tā, ka drošības jostas lietotājam sēžot ir pieejama ērta un viegli izmantojama manuāla regulētājierīce. Turklāt, lai drošības jostu pielāgotu lietotāja ķermeņa uzbūvei un transportlīdzekļa sēdekļa novietojumam, to ir iespējams savilkt ar vienu roku.

8.3.4.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas ar spriegotājiem uzstāda tā, lai spriegotāji varētu pareizi darboties un efektīvi savilkt siksnu.

8.3.5.   Lai informētu transportlīdzekļa lietotāju(-us) par noteikumiem bērnu pārvadāšanai, M1, M2, M3 un N1 kategorijas transportlīdzekļi atbilst informācijas prasībām 17. pielikumā. Visus M1 kategorijas transportlīdzekļus aprīko ar ISOFIX stiprinājumu vietām saskaņā ar attiecīgajiem norādījumiem Noteikumos Nr. 14.

Pirmā ISOFIX stiprinājumu vieta ļauj uzstādīt vismaz vienu no trim uz priekšu vērstām palīgierīcēm, kas definētas 17. pielikuma 2. papildinājumā; otrā ISOFIX stiprinājumu vieta ļauj uzstādīt vismaz vienu no trim uz aizmuguri vērstām palīgierīcēm, kas definētas 17. pielikuma 2. papildinājumā. Attiecībā uz otro ISOFIX stiprinājumu vietu, ja transportlīdzekļa sēdekļu otrajā rindā transportlīdzekļa projekta dēļ uz aizmuguri vērstas palīgierīces uzstādīšana nav iespējama, ir atļauta vienas no sešām palīgierīcēm uzstādīšana jebkurā stiprinājuma vietā transportlīdzeklī.

8.4.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu aprīkojums

8.4.1.   M1B kategorijas transportlīdzekļu vadītāja sēdvietu aprīko ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu, kas atbilst šo noteikumu prasībām. Ja transportlīdzekļa ražotājs aprīko ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu citas kategorijas transportlīdzekļa vadītāja sēdvietu, attiecīgo drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu var apstiprināt saskaņā ar šiem noteikumiem (9).

8.4.1.1.   Nolīguma valstis var atļaut deaktivizēt drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu, ja deaktivizēšana atbilst 8.4.2.6. punkta prasībām.

8.4.2.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēma

8.4.2.1.   Vispārīgas prasības

8.4.2.1.1.   Vizuālo brīdinājumu novieto tā, lai dienas gaismā tas vadītājam būtu skaidri redzams un pazīstams, un atšķirams no citiem brīdinājumiem. Ja vizuālajā brīdinājuma signālā ir izmantota sarkanā krāsa, lieto simbolu saskaņā ar EEK Noteikumu Nr. 121 1. tabulas 21. punktu.

Image (ISO 2575:2000 K.01. punkts) vaiImage

8.4.2.1.2.   Vizuālais brīdinājums ir nepārtraukts vai intermitējošs signāls.

8.4.2.1.3.   Akustiskais brīdinājums ir nepārtraukts vai intermitējošs skaņas signāls vai balss informācija. Ja izmanto balss informāciju, ražotājs nodrošina, ka brīdinājums ir tās valsts valodā(-ās), kuras tirgū transportlīdzekli pārdod. Akustiskajam brīdinājumam var būt vairākas pakāpes.

8.4.2.1.4.   Akustiskais brīdinājums ir tāds, lai vadītājs to varētu viegli pazīt.

8.4.2.2.   Pirmā līmeņa brīdinājums ir vismaz vizuāls brīdinājums, kas tiek aktivizēts uz četrām sekundēm vai ilgāk, ja vadītāja drošības josta nav aizsprādzēta un aizdedzes slēdzis ir ieslēgts.

8.4.2.3.   Pirmā līmeņa brīdinājuma aktivizēšanu testē saskaņā ar 18. pielikuma 1. punktā aprakstīto testēšanas procedūru.

8.4.2.4.   Otrā līmeņa brīdinājums ir vizuāls un akustisks signāls, kas tiek aktivizēts uz 30 sekundēm vai ilgāk, izņemot gadījumus, kad brīdinājums tiek pārtraukts uz vairāk nekā trim sekundēm, ja drošības josta nav aizsprādzēta, transportlīdzeklis atrodas normālā ekspluatācijas režīmā un pastāv vismaz viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem (vai jebkura šo nosacījumu kombinācija):

| 8.4.2.4.1. | nobrauktais attālums pārsniedz attāluma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 500 m. Nerēķina attālumu, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā; |
| --- | --- |

8.4.2.4.1.

nobrauktais attālums pārsniedz attāluma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 500 m. Nerēķina attālumu, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā;

| 8.4.2.4.2. | ātrums pārsniedz ātruma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 25 km/h; |
| --- | --- |

8.4.2.4.2.

ātrums pārsniedz ātruma robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 25 km/h;

| 8.4.2.4.3. | laiks (ar iedarbinātu dzinēju) pārsniedz laika robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 60 sekundes. Nerēķina pirmā līmeņa brīdinājuma laiku un laiku, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā. |
| --- | --- |

8.4.2.4.3.

laiks (ar iedarbinātu dzinēju) pārsniedz laika robežvērtību. Robežvērtība nepārsniedz 60 sekundes. Nerēķina pirmā līmeņa brīdinājuma laiku un laiku, kad transportlīdzeklis neatrodas normālā ekspluatācijas režīmā.

8.4.2.5.   Otrā līmeņa brīdinājuma aktivizēšanu testē saskaņā ar 18. pielikuma 2. punktā aprakstīto testēšanas procedūru.

8.4.2.6.   Drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu var projektēt tā, lai to varētu deaktivizēt.

8.4.2.6.1.   Ja ir paredzēta īslaicīgas deaktivizācijas iespēja, drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmas deaktivizēšana ir sarežģītāka par drošības jostas piesprādzēšanu un atsprādzēšanu. Ja aizdedzi izslēdz uz vairāk nekā 30 minūtēm un atkal ieslēdz, īslaicīgi deaktivizētai drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmai ir jāaktivizējas no jauna.

8.4.2.6.2.   Ja ir nodrošināta ilglaicīgas deaktivizācijas iespēja, deaktivizēšanas nolūkā jāveic vairākas secīgas darbības, kuras ir aprakstītas tikai ražotāja tehniskajā rokasgrāmatā un/vai kuru veikšanai nepieciešami instrumenti (mehāniski, elektriski, digitāli utt.), ko nepiegādā kopā ar transportlīdzekli.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 9.1. | Visi transportlīdzekļa tipi vai drošības jostas, vai ierobežotājsistēmas, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražotas atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 6., 7. un 8. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Visi transportlīdzekļa tipi vai drošības jostas, vai ierobežotājsistēmas, kas apstiprinātas saskaņā ar šiem noteikumiem, ir ražotas atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot iepriekš 6., 7. un 8. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ievēro šo noteikumu 14. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

9.2.

Ievēro šo noteikumu 14. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai.

| 9.3. | Iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrai ražošanas iekārtai. Šo pārbaužu parastais biežums ir divreiz gadā. |
| --- | --- |

9.3.

Iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt atbilstības kontroles metodes, ko piemēro katrai ražošanas iekārtai. Šo pārbaužu parastais biežums ir divreiz gadā.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Ja neizpilda iepriekš 9.1. punktā noteikto prasību vai ja izvēlētā(-ās) drošības josta(-as) vai ierobežotājsistēma(-as) nav izturējusi(-šas) iepriekš 9.2. punktā paredzētās pārbaudes, transportlīdzekļa, drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipa apstiprinājumu var anulēt.

10.2.   Ja nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, anulē iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā par to nekavējoties paziņo citām nolīguma valstīm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu (attiecīgi) 1.A vai 1.B pielikumā.

11.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA VAI DROŠĪBAS JOSTAS VAI IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS TIPA APSTIPRINĀJUMA IZMAIŅAS UN PAPLAŠINĀŠANA

11.1.   Par visām izmaiņām attiecībā uz transportlīdzekļa tipu, drošības jostām vai ierobežotājsistēmām paziņo administratīvajai pārvaldei, kas apstiprināja transportlīdzekļa tipu vai drošības jostas vai ierobežotājsistēmas tipu. Pārvalde tad var vai nu:

| 11.1.1. | uzskatīt, ka veiktajām izmaiņām nav ievērojama nelabvēlīga ietekme un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai drošības josta, vai ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

11.1.1.

uzskatīt, ka veiktajām izmaiņām nav ievērojama nelabvēlīga ietekme un ka jebkurā gadījumā transportlīdzeklis vai drošības josta, vai ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai

| 11.1.2. | pieprasīt papildu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu izdarīšanu. |
| --- | --- |

11.1.2.

pieprasīt papildu testa ziņojumu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu izdarīšanu.

11.2.   Neierobežojot iepriekšminētā 11.1. punkta prasības, transportlīdzekļa modeli, kura masa braukšanas kārtībā ir mazāka par apstiprinājuma testam pakļautā transportlīdzekļa masu, neuzskata par transportlīdzekļa tipa izmaiņām.

11.3.   Apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, precizējot izmaiņas, paziņo nolīguma valstīm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot 5.2.3. vai 5.3.3. punktā noteikto procedūru.

11.4.   Izdodot apstiprinājuma paplašinājumu, kompetentā iestāde tam piešķir sērijas numuru un informē par to citas 1958. gada nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātās ierīces ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas piešķīra apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē citas 1958. gada nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1.A vai 1.B pielikumā.

13.   INSTRUKCIJAS

Ja drošības jostu piegādā atsevišķi no transportlīdzekļa, uz iepakojuma un uzstādīšanas instrukcijās skaidri ir jānorāda transportlīdzekļa tips(-i), kam tā paredzēta.

14.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbild par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras atbild par apstiprinājumu piešķiršanu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, paplašināšanu vai anulēšanu.

15.   PĀREJAS NOTEIKUMI

15.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājumi

15.1.1.   No grozījumu 04. sērijas 15. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas mainīti ar grozījumu 04. sērijas 15. papildinājumu.

15.1.2.   Divus gadus pēc šo noteikumu 04. sērijas 15. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja ir izpildītas šo noteikumu prasības, kuri mainīti ar grozījumu 04. sērijas 15. papildinājumu.

15.1.3.   Septiņus gadus pēc šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 15. papildinājuma spēkā stāšanās dienas nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, var neatzīt tos apstiprinājumus, kas piešķirti, neizpildot šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 15. papildinājuma prasības. Tomēr paliek spēkā esošie apstiprinājumi tām transportlīdzekļu kategorijām, izņemot M1 kategoriju, uz kurām neattiecas šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 15. papildinājums, un nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina atzīt šos apstiprinājumus.

15.1.3.1.   Tomēr no 2000. gada 1. oktobra attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt EEK apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 8. papildinājumu, ja nav izpildītas 8.3.5. punktā un 17. pielikumā noteiktās informācijas prasības.

15.2.   Drošības jostu un drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšana

Šie pārejas noteikumi attiecas tikai uz drošības jostu un drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšanu transportlīdzekļos un nemaina drošības jostas zīmi.

15.2.1.   No grozījumu 04. sērijas 12. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar grozījumu 04. sērijas 12. papildinājumu.

15.2.2.   Beidzoties 36 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.1. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja transportlīdzekļa tipi atbilst šo noteikumu prasībām, kuros grozījumu izdarīti ar grozījumu 04. sērijas 12. papildinājumu.

15.2.3.   Beidzoties 60 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.1. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 12. papildinājumu.

15.2.4.   No grozījumu 04. sērijas 14. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt ANO EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumu.

15.2.5.   No grozījumu 04. sērijas 16. papildinājuma oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar grozījumu 04. sērijas 16. papildinājumu.

15.2.6.   Beidzoties 36 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.4. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuros grozījumi izdarīti ar grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumu.

15.2.7.   Beidzoties 60 mēnešu periodam pēc iepriekš 15.2.4. punktā minētās oficiālās spēkā stāšanās dienas, nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumu.

15.2.8.   Pēc 2006. gada 16. jūlija nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu prasībām, kuros grozījumi izdarīti ar grozījumu 04. sērijas 16. papildinājumu.

15.2.9.   Pēc 2008. gada 16. jūlija nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt N1 kategorijas transportlīdzekļu apstiprinājumus, kas nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 04. sērijas 16. papildinājumu.

15.2.10.   No grozījumu 05. sērijas spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar grozījumu 05. sēriju.

15.2.11.   Pēc 18 mēnešiem no spēkā stāšanās dienas nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar rozījumu 05. sēriju.

15.2.12.   Pēc 72 mēnešiem no šo noteikumu grozījumu 05. sērijas spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi saskaņā ar šiem noteikumiem vairs nav derīgi, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa tips atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar grozījumu 05. sēriju.

15.2.13.   Neskarot 15.2.12. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegti citām transportlīdzekļu kategorijām, (izņemot M1 kategorijas transportlīdzekļus), kuras neietekmē grozījumu 05. sērijas prasības attiecībā uz drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu uzstādīšanu, joprojām ir derīgi un nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

15.2.14.   Neskarot 15.2.12. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegti transportlīdzekļu kategorijām (izņemot N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļus), kuras neietekmē grozījumu 05. sērijas 16. pielikuma obligātās prasības attiecībā uz drošības jostām un spriegotājiem, joprojām ir derīgi un nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

15.2.15.   Arī pēc grozījumu 05. sērijas spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegti sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, joprojām ir derīgi un nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un neatsakās piešķirt saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 04. sēriju izsniegtu apstiprinājumu paplašinājumus.

15.2.16.   Neskarot iepriekš minētos pārejas noteikumus, nolīguma valstīm, kas sāk piemērot šos noteikumus pēc grozījumu 05. sērijas spēkā stāšanās dienas, nav pienākuma atzīt saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegtus apstiprinājumus.

15.2.17.   No grozījumu 06. sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar grozījumu 06. sēriju.

15.2.18.   Pēc 24 mēnešiem no grozījumu 06. sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja ir ievērotas prasības, kuras paredz šie noteikumi, kas grozīti ar grozījumu 06. sēriju.

15.2.19.   Pēc 36 mēnešiem no grozījumu 06. sērijas spēkā stāšanās dienas nolīguma valstis, kas piemēro šos noteikumus, var atteikties atzīt apstiprinājumus, kuri nav piešķirti saskaņā ar šo noteikumu grozījumu 06. sēriju.

15.2.20.   Arī pēc grozījumu 06. sērijas spēkā stāšanās dienas apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegti sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, joprojām ir derīgi un nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt un var turpināt piešķirt saskaņā ar grozījumu 05. sēriju izsniegtu apstiprinājumu paplašinājumus.

15.2.21.   Neskarot 15.2.18. un 15.2.19. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām izsniegti transportlīdzekļu kategorijām, kuras neietekmē grozījumu 06. sērijas prasības, joprojām ir derīgi, un nolīguma valstis, kuras piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

15.2.22.   Ja laikā, kad nolīguma valstis pievienojas šiem noteikumiem, to valsts noteikumos nav paredzētas prasības attiecībā uz saliekamo sēdekļu obligātu aprīkošanu ar drošības jostām, tās var turpināt piešķirt valsts apstiprinājumus transportlīdzekļiem bez šā aprīkojuma un šajā gadījumā šīm autobusu kategorijām nevar piešķirt tipa apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem.

15.2.23.   Neviena nolīguma valsts, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus sastāvdaļām saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām, ja drošības jostas ir paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, kas ir apstiprināti pirms attiecīgās grozījumu sērijas.

---

(1)  Kā noteikts konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/1. redakcija/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4.

(2)  Pienākumi saskaņā ar Nolīgumu, kuram pievienoti šie noteikumi, neliedz Japānai noteikt, ka N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kam piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši šiem noteikumiem, jāatbilst spēkā esošajām valsts prasībām par drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmām.

(3)  Kā noteikts konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/WP.29/78/1. redakcija/grozījumi Nr. 2, jaunākie grozījumi Nr. 4.

(4)  1 – Vācija, 2 – Francija, 3 – Itālija, 4 – Nīderlande, 5 – Zviedrija, 6 – Beļģija, 7 – Ungārija, 8 – Čehija, 9 – Spānija, 10 – Serbija, 11 – Apvienotā Karaliste, 12 – Austrija, 13 – Luksemburga, 14 – Šveice, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģija, 17 – Somija, 18 – Dānija, 19 – Rumānija, 20 – Polija, 21 – Portugāle, 22 – Krievijas Federācija, 23 – Grieķija, 24 – Īrija, 25 – Horvātija, 26 – Slovēnija, 27 – Slovākija, 28 – Baltkrievija, 29 – Igaunija, 30 – (brīvs), 31 – Bosnija un Hercegovina, 32 – Latvija, 33 – (brīvs), 34 – Bulgārija, 35 – (brīvs), 36 – Lietuva, 37 – Turcija, 38 – (brīvs), 39 – Azerbaidžāna, 40 – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 – (brīvs), 42 – Eiropas Savienība (apstiprinājumus piešķir ES dalībvalstis, izmantojot attiecīgos EEK simbolus), 43 – Japāna, 44 – (brīvs), 45 – Austrālija, 46 – Ukraina, 47 – Dienvidāfrika, 48 – Jaunzēlande, 49 – Kipra, 50 – Malta, 51 – Korejas Republika, 52 – Malaizija, 53 – Taizeme, 54 un 55 – (brīvs), 56 – Melnkalne, 57 – (brīvs) un 58 – Tunisija. Nākamos numurus piešķir citām valstīm tajā hronoloģiskajā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu vai pievienojas Nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un šādi piešķirtos numurus Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo Nolīguma valstīm.

(5)  Sk. zemsvītras piezīmi pie 5.2.4.1. punkta.

(6)  g = 9,81 m/s2.

(7)  Tests nav veikts austām siksnām ar rievotu struktūru, kurās izmantoti ļoti izturīgi poliestera diegi, jo šīs siksnas slodzes ietekmē kļūst platākas. Tādos gadījumos platums bez slodzes ir ≥ 46 mm.

(8)  Sk. 7.4.1.6.4.3. punktu.

(9)  Lai gan saskaņā ar pašreizējām prasībām ar drošības jostas lietošanas atgādinājuma sistēmu jāaprīko tikai M1 kategorijas transportlīdzekļu vadītāja sēdeklis, ir skaidrs, ka šo noteikumu darbības joma tiks attiecināta uz citu kategoriju transportlīdzekļiem un citām sēdvietām. Atzīstot cilvēcisko faktoru un transportlīdzekļu vadītāju stimulu nozīmi, ar turpmākajām šo noteikumu prasībām par drošības jostu lietošanas atgādinājuma sistēmām ir paredzēts panākt brīdinājuma sistēmu saskaņotu konverģenci.

---

1.A PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

1.B PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA ZĪMJU IZVIETOJUMI

1.   Transportlīdzekļa apstiprinājuma zīmju izvietojums attiecībā uz drošības jostu uzstādīšanu

A paraugs

(Sk. šo noteikumu 5.2.4. punktu)

Image

Šī transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz drošības jostām ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām, ko paredz Noteikumi Nr. 16, kuri grozīti ar grozījumu 06. sēriju.

B paraugs

(Sk. šo noteikumu 5.2.5. punktu)

Image

Šī transportlīdzeklim piestiprinātā apstiprinājuma zīme liecina, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16 un Nr. 52 (1). Apstiprinājuma numuri norāda, ka attiecīgā apstiprinājuma piešķiršanas dienā Noteikumos Nr. 16 ir bijusi iekļauta grozījumu 06. sērija un Noteikumos Nr. 52 – grozījumu 01. sērija.

2.   Drošības jostu apstiprinājuma zīmju izvietojumi (sk. šo noteikumu 5.3.5. punktu)

Image

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma zīmi ir trīspunktu drošības josta (“A”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 062439; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija.

Image

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma zīmi ir klēpja drošības josta (“B”), kas aprīkota ar daudzkāršās jutības 4. veida spriegotāju (m) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 062489; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija.

| Piezīme. | Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) ir jāizvieto tuvu aplim un vai nu virs, vai zem “E”, vai pa kreisi vai pa labi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt tajā pašā pusē, kur “E”, un vērstiem tajā pašā virzienā. Papildu simbolam(-iem) ir jābūt diametrāli pretējiem apstiprinājuma numuram. Jāizvairās no romiešu ciparu lietojuma apstiprinājuma numuriem, lai novērstu sajaukšanu ar citiem simboliem. |
| --- | --- |

Piezīme.

Apstiprinājuma numurs un papildu simbols(-i) ir jāizvieto tuvu aplim un vai nu virs, vai zem “E”, vai pa kreisi vai pa labi no šā burta. Apstiprinājuma numura cipariem ir jābūt tajā pašā pusē, kur “E”, un vērstiem tajā pašā virzienā. Papildu simbolam(-iem) ir jābūt diametrāli pretējiem apstiprinājuma numuram. Jāizvairās no romiešu ciparu lietojuma apstiprinājuma numuriem, lai novērstu sajaukšanu ar citiem simboliem.

Image

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma zīmi ir īpaša veida drošības josta (“S”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”) un apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 0622439; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija.

Image

Drošības josta ar attēloto apstiprinājuma zīmi ir ierobežotājsistēmas daļa (“Z”); tā ir īpaša veida drošības josta (“S”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”). Tā ir apstiprināta Nīderlandē (E4) ar numuru 0624391; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija.

Image

Drošības josta ar šo tipa apstiprinājuma zīmi ir trīspunktu drošības josta (“A”) ar daudzkāršās jutības (“m”) 4.N veida (“r4N”) spriegotāju, par kuru Nīderlandē (“E4”) ar numuru 062439 ir piešķirts tipa apstiprinājums; apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija. Šo drošības jostu neuzstāda M1 kategorijas transportlīdzekļos.

Image

Drošības josta ar šo tipa apstiprinājuma zīmi ir trīspunktu drošības josta (“A”), kas aprīkota ar enerģijas absorbētāju (“e”), kurš apstiprināts kā šo noteikumu 6.4.1.3.3. punkta speciālajām prasībām atbilstošs, un ar daudzkāršās jutības (“m”) 4. veida (“r4”) spriegotāju, attiecībā uz kuru tipa apstiprinājums piešķirts Nīderlandē (“E4”) ar apstiprinājuma numuru 062439. Pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājuma brīdī noteikumos jau iekļauta grozījumu 06. sērija. Šī drošības josta ir jāuzstāda transportlīdzeklī, kas aprīkots ar drošības spilvenu attiecīgajā sēdvietā.

---

(1)  Otrais numurs dots tikai kā paraugs.

---

3. PIELIKUMS

SPRIEGOTĀJMEHĀNISMA ILGMŪŽĪBAS TESTA IEKĀRTAS DIAGRAMMA

Image

---

4. PIELIKUMS

TĀDAS IEKĀRTAS DIAGRAMMA, KAS IZMANTOJAMA, LAI TESTĒTU SPRIEGOTĀJU AR AVĀRIJAS BLOĶĒŠANU

Attēlā redzama šim nolūkam piemērota iekārta, un tā sastāv no kloķa, kurš darbināms ar motoru un kura bīdstienis ar stieplēm pievienots maziem ratiņiem, kas uzlikti uz sliedēm. Kloķa konstrukcijas un motora ātruma kombinācija ir tāda, lai sasniegtu vajadzīgo paātrinājumu ar gradientu, kas paredzēts šo noteikumu 7.6.2.2. punktā, un bīdstieņa gājienu noregulē tā, lai tas pārsniegtu maksimālo pieļaujamo siksnas pārvietojumu pirms bloķēšanās.

Uz ratiņiem uzstāda grozāmu turētāju, kas ļauj spriegotāju uzstādīt dažādos stāvokļos attiecībā pret ratiņu kustības virzienu.

Testējot spriegotāju jutību pret siksnas pārvietošanos, spriegotāju uzstāda uz piemērotas nekustīgas pamatnes un siksnu pievieno ratiņiem.

Izdarot iepriekš aprakstītos testus, testa iekārtā uzstāda ražotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja piegādātās pamatnes un citas detaļas, lai šādi cik iespējams precīzi modelētu ietaisi, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis piegādā papildu pamatnes un citas detaļas, kas var būt vajadzīgas, lai modelētu ietaisi, ko paredzēts uzstādīt transportlīdzeklī.

Image

---

5 PIELIKUMS

TĀDAS IEKĀRTAS DIAGRAMMA, KAS IZMANTOJAMA, LAI TESTĒTU IZTURĪBU PRET PUTEKĻIEM

(izmēri milimetros)

Image

---

6. PIELIKUMS

RATIŅU, SĒDEKĻA, STIPRINĀJUMU UN APTURĒŠANAS IERĪCES APRAKSTS

1.   RATIŅI

Drošības jostu testos uz ratiņiem atrodas tikai sēdeklis, un ratiņu masa ir 400 ± 20 kg. Ierobežotājsistēmu testos uz ratiņiem atrodas transportlīdzekļa strukturālā daļa, un ratiņu masa ir 800 kg. Tomēr vajadzības gadījumā ratiņu un transportlīdzekļa strukturālās daļas kopējo masu var vienu vai vairākas reizes palielināt par 200 kg. Kopējā masa nekādā gadījumā nedrīkst atšķirties no nominālvērtības par vairāk nekā ± 40 kg.

2.   SĒDEKLIS

Izņemot ierobežotājsistēmu testus, sēdekļa konstrukcija ir cieta un ar gludu virsmu. Ievēro šā pielikuma 1. attēlā sniegtās norādes, vienlaikus rūpējoties par to, lai metāla daļas nevarētu saskarties ar drošības jostu.

3.   STIPRINĀJUMI

| 3.1. | Ja drošības josta aprīkota ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kas definēta šo noteikumu 2.14.6. punktā, šī ierīce ir nostiprināta vai nu pie cieta rāmja, vai pie transportlīdzekļa daļas, uz kuras to parasti uzmontē un kuru nekustīgi nostiprina uz testa ratiņiem. |
| --- | --- |

3.1.

Ja drošības josta aprīkota ar drošības jostas augstuma regulētājierīci, kas definēta šo noteikumu 2.14.6. punktā, šī ierīce ir nostiprināta vai nu pie cieta rāmja, vai pie transportlīdzekļa daļas, uz kuras to parasti uzmontē un kuru nekustīgi nostiprina uz testa ratiņiem.

| 3.2. | Stiprinājumus izvieto, kā parādīts 1. attēlā. Stiprinājumu izvietojumam atbilstīgās zīmes norāda vietu, kurā siksnas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Stiprinājumi normālā lietošanas režīmā atbilst A, B un K punktam, ja siksnas garums starp sprādzes augšējo malu un siksnas balsta stiprinājumu nepārsniedz 250 mm. Citādi izmanto A1 un B1 punktu. Pielaide stiprinājuma punktu pozīcijā ir tāda, ka katrs stiprinājuma punkts ir ne tālāk par 50 mm no atbilstīgā A, B un K punkta, kas norādīts 1. attēlā, vai attiecīgajā gadījumā no A1, B1 un K punkta. |
| --- | --- |

3.2.

Stiprinājumus izvieto, kā parādīts 1. attēlā. Stiprinājumu izvietojumam atbilstīgās zīmes norāda vietu, kurā siksnas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Stiprinājumi normālā lietošanas režīmā atbilst A, B un K punktam, ja siksnas garums starp sprādzes augšējo malu un siksnas balsta stiprinājumu nepārsniedz 250 mm. Citādi izmanto A1 un B1 punktu. Pielaide stiprinājuma punktu pozīcijā ir tāda, ka katrs stiprinājuma punkts ir ne tālāk par 50 mm no atbilstīgā A, B un K punkta, kas norādīts 1. attēlā, vai attiecīgajā gadījumā no A1, B1 un K punkta.

| 3.3. | Struktūra, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir cieta. Ja augšējam stiprinājumam garenvirzienā pieliek 98 daN lielu slodzi, tad tas šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija. |
| --- | --- |

3.3.

Struktūra, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir cieta. Ja augšējam stiprinājumam garenvirzienā pieliek 98 daN lielu slodzi, tad tas šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija.

| 3.4. | Ja vajadzīgs ceturtais stiprinājums, lai piestiprinātu spriegotāju, šis stiprinājums: | tiek novietots vertikālajā gareniskajā plaknē, kas iet caur K punktu, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Ja vajadzīgs ceturtais stiprinājums, lai piestiprinātu spriegotāju, šis stiprinājums:

tiek novietots vertikālajā gareniskajā plaknē, kas iet caur K punktu,

| | ļauj spriegotāju noliekt ražotāja paredzētajā leņķī, |
| --- | --- |

ļauj spriegotāju noliekt ražotāja paredzētajā leņķī,

| | novietots uz tādas riņķa līnijas loka, kuras rādiuss KB1 = 790 mm, ja attālums starp siksnas augšējo vadīklu un siksnas atveri spriegotājā ir vismaz 540 mm, vai visos citos gadījumos uz tādas riņķa līnijas loka, kuras centrs ir K un rādiuss ir 350 mm. |
| --- | --- |

novietots uz tādas riņķa līnijas loka, kuras rādiuss KB1 = 790 mm, ja attālums starp siksnas augšējo vadīklu un siksnas atveri spriegotājā ir vismaz 540 mm, vai visos citos gadījumos uz tādas riņķa līnijas loka, kuras centrs ir K un rādiuss ir 350 mm.

4.   APTURĒŠANAS IERĪCE

| 4.1. | Šī ierīce sastāv no divām vienādām absorbcijas ierīcēm, kas uzstādītas paralēli viena otrai, izņemot ierobežotājsistēmas, kad izmanto četras absorbcijas ierīces, tā sasniedzot 800 kg lielu nominālo masu. Vajadzības gadījumā vienu vai vairākas reizes pievieno papildu absorbcijas ierīci, šādi ikreiz palielinot nominālo masu par 200 kg. Absorbcijas ierīci veido: | ārējais korpuss no tērauda caurules, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Šī ierīce sastāv no divām vienādām absorbcijas ierīcēm, kas uzstādītas paralēli viena otrai, izņemot ierobežotājsistēmas, kad izmanto četras absorbcijas ierīces, tā sasniedzot 800 kg lielu nominālo masu. Vajadzības gadījumā vienu vai vairākas reizes pievieno papildu absorbcijas ierīci, šādi ikreiz palielinot nominālo masu par 200 kg. Absorbcijas ierīci veido:

ārējais korpuss no tērauda caurules,

| | poliuretāna caurule, kas absorbē enerģiju, |
| --- | --- |

poliuretāna caurule, kas absorbē enerģiju,

| | absorbcijas ierīcē iegremdēta pulēta tērauda poga olīvas formā un |
| --- | --- |

absorbcijas ierīcē iegremdēta pulēta tērauda poga olīvas formā un

| | stienis un trieciena plate. |
| --- | --- |

stienis un trieciena plate.

| 4.2. | Šīs absorbcijas ierīces daļu izmēri norādīti diagrammās 2., 3. un 4. attēlā. |
| --- | --- |

4.2.

Šīs absorbcijas ierīces daļu izmēri norādīti diagrammās 2., 3. un 4. attēlā.

| 4.3. | Absorbējošās vielas īpašības ir norādītas šī pielikuma 1. tabulā. Tieši pirms katra testa caurules vismaz 12 stundas kondicionē 15° līdz 25 °C temperatūrā, tās neizmantojot. Apturēšanas ierīces temperatūrai drošības jostu vai ierobežotājsistēmu dinamikas testēšanas laikā jābūt tādai pašai kā kalibrēšanas testā ar pielaidi ± 2 °C. Prasības attiecībā uz apturēšanas ierīci ir dotas šo noteikumu 8. pielikumā. Var izmantot arī citas ierīces, ar ko var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.

  1. tabula

  Absorbējošo vielu raksturojošās vērtības
  (Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735)







  Nostiprinājuma cietība A | : | 95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C |
| --- | --- | --- | --- |
| Vilces izturība | : | Ro > 343 daN/cm2 |
| Minimālais pilnais pagarinājums | : | Ao > 400 % |
| Modulis, ja pilnais pagarinājums ir 100 % | : | > 108 daN/cm2 |
| Modulis, ja pilnais pagarinājums ir 300 % | : | > 235 daN/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736) | : | 5 stundas – 55 °C temperatūrā |
| Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode) | : | 22 stundas 70 °C temperatūrā < 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā | : | 1,05 līdz 1,10 |
| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573) | : | 70 stundas 100 °C temperatūrā | — | nostiprinājuma cietība A: |

4.3.

Absorbējošās vielas īpašības ir norādītas šī pielikuma 1. tabulā. Tieši pirms katra testa caurules vismaz 12 stundas kondicionē 15° līdz 25 °C temperatūrā, tās neizmantojot. Apturēšanas ierīces temperatūrai drošības jostu vai ierobežotājsistēmu dinamikas testēšanas laikā jābūt tādai pašai kā kalibrēšanas testā ar pielaidi ± 2 °C. Prasības attiecībā uz apturēšanas ierīci ir dotas šo noteikumu 8. pielikumā. Var izmantot arī citas ierīces, ar ko var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.

1. tabula

Absorbējošo vielu raksturojošās vērtības

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735)

Nostiprinājuma cietība A

:

95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C

Vilces izturība

:

Ro > 343 daN/cm2

Minimālais pilnais pagarinājums

:

Ao > 400 %

Modulis, ja pilnais pagarinājums ir 100 %

:

> 108 daN/cm2

Modulis, ja pilnais pagarinājums ir 300 %

:

> 235 daN/cm2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736)

:

5 stundas – 55 °C temperatūrā

Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode)

:

22 stundas 70 °C temperatūrā < 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā

:

1,05 līdz 1,10

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573)

:

70 stundas 100 °C temperatūrā

—

nostiprinājuma cietība A:

maksimālā variācija ± 3

| — | vilces izturība: |
| --- | --- |

—

vilces izturība:

samazinājums < 10 % no Ro

| — | pilnais pagarinājums: |
| --- | --- |

—

pilnais pagarinājums:

samazinājums < 10 % no Ao

| — | masa: |
| --- | --- |

—

masa:

samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 1. Eļļa)

:

| 70 stundas 100 °C temperatūrā | — | nostiprinājuma cietība A: |
| --- | --- | --- |

70 stundas 100 °C temperatūrā

—

nostiprinājuma cietība A:

maksimālā variācija ± 4

| — | vilces izturība: |
| --- | --- |

—

vilces izturība:

samazinājums < 15 % no Ro

| — | pilnais pagarinājums: |
| --- | --- |

—

pilnais pagarinājums:

samazinājums < 10 % no Ao

| — | apjoms: |
| --- | --- |

—

apjoms:

palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 3. Eļļa)

:

| 70 stundas 100 °C temperatūrā | — | vilces izturība: |
| --- | --- | --- |

70 stundas 100 °C temperatūrā

—

vilces izturība:

samazinājums < 15 % no Ro

| — | pilnais pagarinājums: |
| --- | --- |

—

pilnais pagarinājums:

samazinājums < 15 % no Ao

| — | apjoms: |
| --- | --- |

—

apjoms:

palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī

:

| 1 nedēļa 70 °C temperatūrā | — | vilces izturība: |
| --- | --- | --- |

1 nedēļa 70 °C temperatūrā

—

vilces izturība:

samazinājums < 35 % no Ro

| — | pilnais pagarinājums: |
| --- | --- |

—

pilnais pagarinājums:

palielinājums < 20 % no Ao

1. attēls

Ratiņi, sēdeklis, stiprinājumi

Image

2. attēls

Apturēšanas ierīce

(Samontēta)

Image

3. attēls

Apturēšanas ierīce

(Poliuretāna caurule)

Image

4. attēls

Apturēšanas ierīce

(Poga olīvas formā)

Image

Image

---

7. PIELIKUMS

MANEKENA APRAKSTS

1.   MANEKENA SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Vispārīga informācija

Manekena galvenie parametri norādīti šajos attēlos un tabulās.

| 1. attēls | Galvas, kakla un torsa sānskats |
| --- | --- |
| 2. attēls | Galvas, kakla un torsa pretskats |
| 3. attēls | Gūžas, augšstilbu un apakšstilba sānskats |
| 4. attēls | Gūžas, augšstilbu un apakšstilba pretskats |
| 5. attēls | Galvenie izmēri |
| 6. attēls | Manekens sēdus stāvoklī, redzama: | smaguma centra atrašanās vieta, |

1. attēls

Galvas, kakla un torsa sānskats

2. attēls

Galvas, kakla un torsa pretskats

3. attēls

Gūžas, augšstilbu un apakšstilba sānskats

4. attēls

Gūžas, augšstilbu un apakšstilba pretskats

5. attēls

Galvenie izmēri

6. attēls

Manekens sēdus stāvoklī, redzama:

smaguma centra atrašanās vieta,

| | to punktu atrašanās vieta, starp kuriem mēra pārvietojumu un |
| --- | --- |

to punktu atrašanās vieta, starp kuriem mēra pārvietojumu un

| | plecu augstums. |
| --- | --- |

plecu augstums.

1. tabula

Manekena sastāvdaļas atsauces numuri, nosaukumi, materiāli un galvenie izmēri; un

2. tabula

Galvas, kakla, torsa, augšstilba un apakšstilba masa.

1.2.   Manekena apraksts

1.2.1.   Apakšstilbs (sk. 3. un 4. attēlu)

Apakšstilbam ir trīs sastāvdaļas:

| — | balstpaliktnis (30), |
| --- | --- |

—

balstpaliktnis (30),

| — | apakšstilba caurule (29) un |
| --- | --- |

—

apakšstilba caurule (29) un

| — | ceļgala caurule (26). |
| --- | --- |

—

ceļgala caurule (26).

Ceļgala caurulē ir divas atveres, kas ierobežo apakšstilba kustībspēju attiecībā pret augšstilbu.

Apakšstilbs spēj novirzīties no taisna stāvokļa par apmēram 120° virzienā uz aizmuguri.

1.2.2.   Augšstilbs (sk. 3. un 4. attēlu)

Augšstilbam ir trīs sastāvdaļas:

| — | ceļgala caurule (22), |
| --- | --- |

—

ceļgala caurule (22),

| — | augšstilba stienis (21) un |
| --- | --- |

—

augšstilba stienis (21) un

| — | gūžas caurule (20). |
| --- | --- |

—

gūžas caurule (20).

Ceļgala kustībspēju ierobežo divas gropes ceļgala caurulē (22), kas sader ar atverēm kājā.

1.2.3.   Torss (sk. 1. un 2. attēlu)

Torsam ir šādas sastāvdaļas:

| — | gūžas caurule (2), |
| --- | --- |

—

gūžas caurule (2),

| — | rullīšu ķēde (4), |
| --- | --- |

—

rullīšu ķēde (4),

| — | ribas (6) un (7), |
| --- | --- |

—

ribas (6) un (7),

| — | krūšu kauls (8) un |
| --- | --- |

—

krūšu kauls (8) un

| — | ķēdes stiprinājumi (3) un daļēji arī (7) un (8). |
| --- | --- |

—

ķēdes stiprinājumi (3) un daļēji arī (7) un (8).

1.2.4.   Kakls (sk. 1. un 2. attēlu)

Kakls sastāv no septiņiem poliuretāna diskiem (9). Kakla stingruma pakāpi var regulēt ar ķēdes spriegotājierīci.

1.2.5.   Galva (sk. 1. un 2. attēlu)

Galva (15) ir doba; poliuretāns ir stiprināts ar tērauda stīpām (17). Ķēdes spriegotājierīce, kas ļauj regulēt kaklu, sastāv no poliamīda bloka (10), cauruļveida starplikas (11) un spriegotājelementa (12) un (13). Galva var grozīties ap atlanta ass locītavu, kas sastāv no regulētājelementa (14) un (18), starplikas (16) un poliamīda bloka (10).

1.2.6.   Ceļa locītava (sk. 4. attēlu)

Apakšstilbs un augšstilbi ir savienoti ar cauruli (27) un spriegotājierīci (28).

1.2.7.   Gūžas locītava (sk. 4. attēlu)

Augšstilbi un torss ir savienoti ar cauruli (23), berzes diskiem (24) un spriegotājierīci (25).

1.2.8.   Poliuretāns

| Tips | : | PU 123 CH savienojums |
| --- | --- | --- |
| Cietība | : | 50 līdz 60 nostiprinājums A |

Tips

:

PU 123 CH savienojums

Cietība

:

50 līdz 60 nostiprinājums A

1.2.9.   Virsvalks

Manekenu ietērpj īpašā virsvalkā (sk. 1. tabulu).

2.   KORIĢĒŠANAS IERĪCES

2.1.   Vispārīga informācija

Lai manekenu kalibrētu konkrētu vērtību un tā kopējās masas noteikšanai, masas sadalījumu koriģē, izmantojot sešus korekcijas atsvarus, kuri katrs sver 1 kg un kurus var pievienot gūžas locītavai. Sešus citus poliuretāna atsvarus, no kuriem katrs sver 1 kg, var pievienot torsa mugurpusē.

3.   SPILVENS

Starp manekena krūškurvi un virsvalku novieto spilvenu. Šis spilvens ir izgatavots no polietilēna putām, kas atbilst šādai specifikācijai:

| cietība | : | 7 līdz 10 nostiprinājums A, |
| --- | --- | --- |
| biezums | : | 25 mm ± 5 |

cietība

:

7 līdz 10 nostiprinājums A,

biezums

:

25 mm ± 5

To var aizstāt ar citu spilvenu.

4.   LOCĪTAVU REGULĒŠANA

4.1.   Vispārīga informācija

Lai iegūtu reproducējamus rezultātus, visās locītavās nosaka un kontrolē berzi.

4.2.   Ceļa locītava

Savelk ceļa locītavu.

Novieto augšstilbu un apakšstilbu vertikāli.

Apakšstilbu pagriež par 30°.

Pamazām atslābina spriegotājierīci (28), līdz apakšstilbs sava svara ietekmē sāk krist.

Spriegotājierīci bloķē šajā stāvoklī.

4.3.   Gūžas locītava

Savelk gūžas locītavu.

Novieto augšstilbus horizontāli un torsu vertikāli.

Torsu griež uz priekšu, līdz tas izveido 60° leņķi ar augšstilbiem.

Pamazām atslābina spriegotājierīci, līdz torss sava svara ietekmē sāk krist.

Spriegotājierīci bloķē šajā stāvoklī.

4.4.   Atlanta ass locītava

Noregulē atlanta ass locītavu tā, lai tā tik tikko spētu noturēt līdzsvaru virzienā uz priekšu un atpakaļ.

4.5.   Kakls

Kaklu var regulēt ar ķēdes spriegotājierīci (13). Kad kakls ir noregulēts, spriegotājierīces augšgalu pārvieto par 4 līdz 6 cm, pieliekot tam horizontālu 10 daN lielu slodzi.

1. tabula

| Atsauces nr. | Nosaukums | Materiāls | Izmēri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ķermenis | Poliuretāns | — |
| 2. | Gūžas caurule | Tērauds | 76 × 70 × 100 mm |
| 3. | Ķēdes stiprinājumi | Tērauds | 25 × 10 × 70 mm |
| 4. | Rullīšu ķēde | Tērauds | 3/4 |
| 5. | Pleca plakne | Poliuretāns | — |
| 6. | Cilindriskais posms | Tērauds | 30 × 30 ×3 × 250 mm |
| 7. | Ribas | Perforēta tērauda plāksne | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8. | Krūšu kauls | Perforēta tērauda plāksne | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9. | Diski (seši) | Poliuretāns | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10. | Bloks | Poliamīds | 60 × 60 × 25 mm |
| 11. | Cauruļveida starplika | Tērauds | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12. | Spriegošanas skrūve | Tērauds | M16 × 90 mm |
| 13. | Spriegošanas uzgrieznis | Tērauds | M16 |
| 14. | Atlanta ass locītavas spriegotājs | Tērauds | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15. | Galva | Poliuretāns | — |
| 16. | Cauruļveida starplika | Tērauds | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17. | Stiprinošā plāksne | Tērauds | 30 × 3 × 500 mm |
| 18. | Spriegošanas uzgrieznis | Tērauds | M12 mm |
| 19. | Augšstilbi | Poliuretāns | — |
| 20. | Gūžas caurule | Tērauds | 76 × 70 × 80 mm |
| 21. | Augšstilba stienis | Tērauds | 30 × 30 × 440 mm |
| 22. | Ceļgala caurule | Tērauds | 52 × 46 × 40 mm |
| 23. | Gūžas savienotājcaurule | Tērauds | 70 × 64 × 250 mm |
| 24. | Berzes diski (četri) | Tērauds | 160 × 75 × 1 mm |
| 25. | Spriegotājierīču komplekts | Tērauds | M12 × 320 mm + |
| | | | Plāksnes un uzgriežņi |
| 26. | Ceļgala caurule | Tērauds | 52 × 46 × 160 |
| 27. | Ceļgala savienotājcaurule | Tērauds | 44 × 39 × 190 mm |
| 28. | Spriegošanas plāksne | Tērauds | ø 70 × 4 mm |
| 29. | Apakšstilba caurule | Tērauds | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30. | Balstpaliktnis | Tērauds | 100 × 170 × 3 mm |
| 31. | Torsa korekcijas atsvari (seši) | Poliuretāns | Katrs sver 1 kg |
| 32. | Spilvens | Polistirola putas | 350 × 250 × 25 mm |
| 33. | Virsvalks | Kokvilnas un poliamīda sloksnes | — |
| 34. | Gūžas locītavas korekcijas atsvari (seši) | Tērauds | Katrs sver 1 kg |

Atsauces nr.

Nosaukums

Materiāls

Izmēri

1.

Ķermenis

Poliuretāns

—

2.

Gūžas caurule

Tērauds

76 × 70 × 100 mm

3.

Ķēdes stiprinājumi

Tērauds

25 × 10 × 70 mm

4.

Rullīšu ķēde

Tērauds

3/4

5.

Pleca plakne

Poliuretāns

—

6.

Cilindriskais posms

Tērauds

30 × 30 ×3 × 250 mm

7.

Ribas

Perforēta tērauda plāksne

400 × 85 × 1,5 mm

8.

Krūšu kauls

Perforēta tērauda plāksne

250 × 90 × 1,5 mm

9.

Diski (seši)

Poliuretāns

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10.

Bloks

Poliamīds

60 × 60 × 25 mm

11.

Cauruļveida starplika

Tērauds

40 × 40 × 2 × 50 mm

12.

Spriegošanas skrūve

Tērauds

M16 × 90 mm

13.

Spriegošanas uzgrieznis

Tērauds

M16

14.

Atlanta ass locītavas spriegotājs

Tērauds

ø 12 × 130 mm (M12)

15.

Galva

Poliuretāns

—

16.

Cauruļveida starplika

Tērauds

ø 18 × 13 × 17 mm

17.

Stiprinošā plāksne

Tērauds

30 × 3 × 500 mm

18.

Spriegošanas uzgrieznis

Tērauds

M12 mm

19.

Augšstilbi

Poliuretāns

—

20.

Gūžas caurule

Tērauds

76 × 70 × 80 mm

21.

Augšstilba stienis

Tērauds

30 × 30 × 440 mm

22.

Ceļgala caurule

Tērauds

52 × 46 × 40 mm

23.

Gūžas savienotājcaurule

Tērauds

70 × 64 × 250 mm

24.

Berzes diski (četri)

Tērauds

160 × 75 × 1 mm

25.

Spriegotājierīču komplekts

Tērauds

M12 × 320 mm +

Plāksnes un uzgriežņi

26.

Ceļgala caurule

Tērauds

52 × 46 × 160

27.

Ceļgala savienotājcaurule

Tērauds

44 × 39 × 190 mm

28.

Spriegošanas plāksne

Tērauds

ø 70 × 4 mm

29.

Apakšstilba caurule

Tērauds

50 × 50 × 2 × 460 mm

30.

Balstpaliktnis

Tērauds

100 × 170 × 3 mm

31.

Torsa korekcijas atsvari (seši)

Poliuretāns

Katrs sver 1 kg

32.

Spilvens

Polistirola putas

350 × 250 × 25 mm

33.

Virsvalks

Kokvilnas un poliamīda sloksnes

—

34.

Gūžas locītavas korekcijas atsvari (seši)

Tērauds

Katrs sver 1 kg

2. tabula

| Manekena sastāvdaļas | Masa kilogramos |
| --- | --- |
| Galva un kakls | 4,6 ± 0,3 |
| Torss un rokas | 40,3 ± 1,0 |
| Augšstilbi | 16,2 ± 0,5 |
| Apakšstilbs un pēda | 9,0 ± 0,5 |
| Kopējā masa ar korekcijas atsvariem | 75,5 ± 1,0 |

Manekena sastāvdaļas

Masa kilogramos

Galva un kakls

4,6 ± 0,3

Torss un rokas

40,3 ± 1,0

Augšstilbi

16,2 ± 0,5

Apakšstilbs un pēda

9,0 ± 0,5

Kopējā masa ar korekcijas atsvariem

75,5 ± 1,0

1. attēls

Image

2. attēls

Image

| 3. attēls | 4. attēls |
| --- | --- |
| | |

3. attēls

4. attēls

Image

Image

5. attēls

Image

6. attēls

Image

| G | = | smaguma centrs |
| --- | --- | --- |
| T | = | torsa mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē) |
| P | = | iegurņa mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē) |

G

=

smaguma centrs

T

=

torsa mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē)

P

=

iegurņa mērpunkts (atrodas manekena centra līnijas aizmugurē)

Pārvietojuma mērījums P punktā neiever rotējošus komponentus ap gūžas asi un ap vertikālu asi.

---

8. PIELIKUMS

RATIŅU ĀTRUMA SAMAZINĀJUMA VAI ĀTRUMA PALIELINĀJUMA LĪKNES KĀ LAIKA FUNKCIJAS APRAKSTS

Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras vienmēr atbilst starptautiskajā standartā ISO 6487:2002 noteiktajām; mērierīce atbilst datu kanāla specifikācijai ar kanāla frekvences klasi (CFC) 60.

Dažādo līkņu definēšana

| Laiks (ms) | Ātruma palielinājums (g)
  Koridora apakšējā robeža | Ātruma palielinājums (g)
  Koridora augšējā robeža |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Laiks (ms)

Ātruma palielinājums (g)

Koridora apakšējā robeža

Ātruma palielinājums (g)

Koridora augšējā robeža

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Image

Papildu segments (sk. 7.7.4.2. punktu) attiecas tikai uz ātruma palielinājuma ratiņiem.

---

9. PIELIKUMS

INSTRUKCIJAS

Visām drošības jostām pievieno instrukcijas, kurās sniedz šādus norādījumus tās valsts valodā vai valodās, kurās minētās drošības jostas laidīs pārdošanā:

| 1. | uzstādīšanas instrukcijas (nav vajadzīgas, ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas), kurās norāda, kāda veida transportlīdzekļiem konkrētais drošības jostas komplekts ir derīgs un kā tas pareizi uzstādāms, kā arī brīdina izsargāties no siksnu nolietojuma; |
| --- | --- |

1.

uzstādīšanas instrukcijas (nav vajadzīgas, ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas), kurās norāda, kāda veida transportlīdzekļiem konkrētais drošības jostas komplekts ir derīgs un kā tas pareizi uzstādāms, kā arī brīdina izsargāties no siksnu nolietojuma;

| 2. | lietošanas instrukcijas (ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas, instrukcijas var iekļaut transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā), kurās ietvertas instrukcijas, kas vajadzīgas, lai lietotājs no konkrētās drošības jostas gūtu vislielāko iespējamo labumu. Minētajās instrukcijās ietver šādas norādes:






  a) | par to, cik svarīgi lietot drošības jostas komplektu visos braucienos; |
| --- | --- | --- |

2.

lietošanas instrukcijas (ja transportlīdzekļa ražotājs uzstāda drošības jostas, instrukcijas var iekļaut transportlīdzekļa lietotāja rokasgrāmatā), kurās ietvertas instrukcijas, kas vajadzīgas, lai lietotājs no konkrētās drošības jostas gūtu vislielāko iespējamo labumu. Minētajās instrukcijās ietver šādas norādes:

a)

par to, cik svarīgi lietot drošības jostas komplektu visos braucienos;

| b) | par pareizu drošības jostas lietošanu, konkrēti:






  i) | vietu, kurā jāatrodas sprādzei; |
| --- | --- | --- |

b)

par pareizu drošības jostas lietošanu, konkrēti:

i)

vietu, kurā jāatrodas sprādzei;

| ii) | to ka drošības jostai ir cieši jāpieguļ lietotājam; |
| --- | --- |

ii)

to ka drošības jostai ir cieši jāpieguļ lietotājam;

| iii) | pareizu siksnu novietojumu un vajadzību izvairīties no siksnu savīšanās; |
| --- | --- |

iii)

pareizu siksnu novietojumu un vajadzību izvairīties no siksnu savīšanās;

| iv) | to, ka drošības jostu vienlaikus drīkst izmantot tikai viena persona un ka drošības jostu nedrīkst aplikt bērnam, kurš sēž pasažierim klēpī; |
| --- | --- |

iv)

to, ka drošības jostu vienlaikus drīkst izmantot tikai viena persona un ka drošības jostu nedrīkst aplikt bērnam, kurš sēž pasažierim klēpī;

| c) | sprādzes aizvēršanas un atvēršanas paņēmienu; |
| --- | --- |

c)

sprādzes aizvēršanas un atvēršanas paņēmienu;

| d) | drošības jostas noregulēšanas paņēmienu; |
| --- | --- |

d)

drošības jostas noregulēšanas paņēmienu;

| e) | drošības jostas komplektā iekļauta spriegotāja darbināšanas paņēmienu un veidu, kā pārbaudīt, vai spriegotājs ir bloķēts; |
| --- | --- |

e)

drošības jostas komplektā iekļauta spriegotāja darbināšanas paņēmienu un veidu, kā pārbaudīt, vai spriegotājs ir bloķēts;

| f) | ieteicamos veidus, kā tīrīt drošības jostu un attiecīgā gadījumā – kā to salikt pēc tīrīšanas; |
| --- | --- |

f)

ieteicamos veidus, kā tīrīt drošības jostu un attiecīgā gadījumā – kā to salikt pēc tīrīšanas;

| g) | vajadzību nomainīt drošības jostu pēc nopietna negadījuma vai tad, ja tai parādās nopietns nolietojums vai pēc griezuma, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar vizuālu pārslodzes indikatoru, kad tas norāda drošības jostas nepiemērotību turpmākai lietošanai, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar savilcējierīci, kad minētā ierīce ir aktivizēta; |
| --- | --- |

g)

vajadzību nomainīt drošības jostu pēc nopietna negadījuma vai tad, ja tai parādās nopietns nolietojums vai pēc griezuma, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar vizuālu pārslodzes indikatoru, kad tas norāda drošības jostas nepiemērotību turpmākai lietošanai, vai, ja drošības josta ir aprīkota ar savilcējierīci, kad minētā ierīce ir aktivizēta;

| h) | to, ka drošības jostu nedrīkst nekādi pārveidot vai mainīt, jo šādas izmaiņas to var padarīt neefektīvu; jo īpaši tad, ja drošības jostas konstrukcijas dēļ ir iespējams to izjaukt, sniedz norādījumus par to, kā josta pareizi saliekama; |
| --- | --- |

h)

to, ka drošības jostu nedrīkst nekādi pārveidot vai mainīt, jo šādas izmaiņas to var padarīt neefektīvu; jo īpaši tad, ja drošības jostas konstrukcijas dēļ ir iespējams to izjaukt, sniedz norādījumus par to, kā josta pareizi saliekama;

| i) | to, ka drošības josta ir paredzēta transportlīdzeklī esošām personām ar pieauguša cilvēka ķermeņa uzbūvi; |
| --- | --- |

i)

to, ka drošības josta ir paredzēta transportlīdzeklī esošām personām ar pieauguša cilvēka ķermeņa uzbūvi;

| j) | jostas nostiprināšanu laikā, kad to nelieto. |
| --- | --- |

j)

jostas nostiprināšanu laikā, kad to nelieto.

| 3. | Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar 4.N veida spriegotājiem, uzstādīšanas instrukcijā un uz visiem iepakojumiem norādīts, ka šī drošības josta nav piemērota uzstādīšanai pasažieru pārvadāšanai paredzētos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros nav vairāk par deviņām vietām, ieskaitot vadītāja vietu. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar 4.N veida spriegotājiem, uzstādīšanas instrukcijā un uz visiem iepakojumiem norādīts, ka šī drošības josta nav piemērota uzstādīšanai pasažieru pārvadāšanai paredzētos mehāniskajos transportlīdzekļos, kuros nav vairāk par deviņām vietām, ieskaitot vadītāja vietu.

| 4. | Ražotājs/pieteikuma iesniedzējs nodrošina uzstādīšanas prasību patērētājam attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem, kuros var izmantot kājstarpes siksnu komplektu. Četrpunktu drošības jostas ražotājs nosaka papildu pastiprināšanas elementu montāžu kājstarpes siksnu stiprinājumiem un to uzstādīšanai visos transportlīdzekļos, kuros paredzēta uzstādīšana. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs/pieteikuma iesniedzējs nodrošina uzstādīšanas prasību patērētājam attiecībā uz visiem transportlīdzekļiem, kuros var izmantot kājstarpes siksnu komplektu. Četrpunktu drošības jostas ražotājs nosaka papildu pastiprināšanas elementu montāžu kājstarpes siksnu stiprinājumiem un to uzstādīšanai visos transportlīdzekļos, kuros paredzēta uzstādīšana.

---

10. PIELIKUMS

KOPĒJĀS SPRĀDZES TESTS

Image

---

11. PIELIKUMS

ABRAZĪVĀ NODILUMA UN MIKROSLĪDĒŠANAS TESTS

1. attēls

I veida procedūra

Testa nosacījumu paraugi atbilstoši regulētājierīces tipam

a piemērs

Image

b piemērs

Image

2. attēls

2. veida procedūra

Image

3. attēls

3. veida procedūra un mikroslīdēšanas tests

Kopējais siksnas pārvietojums: 300 ± 20 mm

Image

5 daN lielu slodzi uz testēšanas vertikāli virza tādā veidā, lai izvairītos no slodzes šūpošanās un siksnas savīšanās.

Stiprināšanas ierīci piestiprina 5 daN lielai slodzei tādā pašā veidā kā transportlīdzeklī.

---

12. PIELIKUMS

KOROZIJAS TESTS

1.   TESTA IEKĀRTA

| 1.1. | Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, viena vai vairākiem izsmidzinošiem uzgaļiem, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un vajadzīgajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi. |
| --- | --- |

1.1.

Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, viena vai vairākiem izsmidzinošiem uzgaļiem, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un vajadzīgajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi.

| 1.2. | Svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem. |
| --- | --- |

1.2.

Svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem.

| 1.3. | Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkal izsmidzināti. |
| --- | --- |

1.3.

Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkal izsmidzināti.

| 1.4. | Iekārtu neveido no materiāliem, kuri ietekmē miglas iedarbību uz koroziju. |
| --- | --- |

1.4.

Iekārtu neveido no materiāliem, kuri ietekmē miglas iedarbību uz koroziju.

2.   TESTA PARAUGU ATRAŠANĀS VIETA MIGLAS KAMERĀ

| 2.1. | Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru un kuru nosaka attiecībā pret lielāko testējamo virsmu. |
| --- | --- |

2.1.

Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru un kuru nosaka attiecībā pret lielāko testējamo virsmu.

| 2.2. | Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā. |
| --- | --- |

2.2.

Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā.

| 2.3. | Paraugus novieto tā, lai migla varētu brīvi nosēsties uz tiem visiem. |
| --- | --- |

2.3.

Paraugus novieto tā, lai migla varētu brīvi nosēsties uz tiem visiem.

| 2.4. | Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu. |
| --- | --- |

2.4.

Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu.

3.   SĀLS ŠĶĪDUMS

| 3.1. | Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļas izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu. |
| --- | --- |

3.1.

Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļas izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu.

| 3.2. | Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH līmenis būtu no 6,5 līdz 7,2. |
| --- | --- |

3.2.

Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH līmenis būtu no 6,5 līdz 7,2.

4.   GAISA PADEVE

Gaiss, ko saspiestu piegādā sāls šķīduma izsmidzināšanas uzgalim vai uzgaļiem, nesatur eļļu un piemaisījumus, un šā gaisa spiediens ir no 70 kN/m2 līdz 170 kN/m2.

5.   APSTĀKĻI MIGLAS KAMERĀ

| 5.1. | Miglas kameras iedarbības zonā uztur 35 ± 5 °C temperatūru. Lai šķīduma pilieniem no testa paraugiem vai no kāda cita avota neļautu uzkrāties, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas savācējus. Savācējus novieto blakus testa paraugiem: vienu cik iespējams tuvu, bet otru cik iespējams tālu no visiem uzgaļiem. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vismaz 16 stundu ilgā laikposmā. |
| --- | --- |

5.1.

Miglas kameras iedarbības zonā uztur 35 ± 5 °C temperatūru. Lai šķīduma pilieniem no testa paraugiem vai no kāda cita avota neļautu uzkrāties, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas savācējus. Savācējus novieto blakus testa paraugiem: vienu cik iespējams tuvu, bet otru cik iespējams tālu no visiem uzgaļiem. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vismaz 16 stundu ilgā laikposmā.

| 5.2. | Uzgali vai uzgaļus tēmē vai novērš tā, lai strūkla testa paraugus neskartu tiešā trāpījumā. |
| --- | --- |

5.2.

Uzgali vai uzgaļus tēmē vai novērš tā, lai strūkla testa paraugus neskartu tiešā trāpījumā.

---

13. PIELIKUMS

TESTU SECĪBA

| PUNKTI | TESTS | PARAUGI |
| --- | --- | --- |
| Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas nr. | Siksnas nr. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaude | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Sprādzes pārbaude | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5. | Sprādzes stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Regulētājierīces (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Fiksētājierīču (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Sprādzes tests zemā temperatūrā | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Zemas temperatūras ietekmes tests uz cietajām daļām | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Regulējamība | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas kondicionēšana/testēšana pirms dinamikas testa | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Sprādzes ilgmūžīgums | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2. | Cieto daļu izturība pret koroziju | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Spriegotāju kondicionēšana | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Bloķēšanas slieksnis | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4 | Savilkšanās spēks | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Ilgmūžīgums | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korozija | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Putekļi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.2.3. | Siksnas platuma testēšana | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Siksnas stiprības tests pēc: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Kondicionēšanas istabas apstākļos | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Kondicionēšanas gaismā | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Kondicionēšanas zemā temperatūrā | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Kondicionēšanas karstumā | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Kondicionēšanas ūdenī | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3. | Mikroslīdēšanas tests | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Abrazīvā nodiluma tests | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dinamikas tests | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Sprādzes atvēršanas tests | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Siksnas parauga saglabāšana | | | | | | | | | | | | | | | | X |

PUNKTI

TESTS

PARAUGI

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas nr.

Siksnas nr.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2./6.1.3./6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas pārbaude

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Sprādzes pārbaude

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5.

Sprādzes stiprības tests

X

6.2.3.3./7.5.1.

Regulētājierīces (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests

X

6.2.4./7.5.2.

Fiksētājierīču (un vajadzības gadījumā spriegotāju) stiprības tests

X

6.2.2.3./7.5.3.

Sprādzes tests zemā temperatūrā

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Zemas temperatūras ietekmes tests uz cietajām daļām

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Regulējamība

X

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas kondicionēšana/testēšana pirms dinamikas testa

6.2.2.4.

Sprādzes ilgmūžīgums

X

X

6.2.1.2/7.2.

Cieto daļu izturība pret koroziju

X

X

Spriegotāju kondicionēšana

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Bloķēšanas slieksnis

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4

Savilkšanās spēks

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Ilgmūžīgums

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korozija

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Putekļi

X

X

6.3.1.2./7.4.2.3.

Siksnas platuma testēšana

X

X

Siksnas stiprības tests pēc:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Kondicionēšanas istabas apstākļos

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Kondicionēšanas gaismā

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Kondicionēšanas zemā temperatūrā

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Kondicionēšanas karstumā

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Kondicionēšanas ūdenī

X

X

6.2.3.2/7.3.

Mikroslīdēšanas tests

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Abrazīvā nodiluma tests

X

X

6.4.1./7.7.

Dinamikas tests

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Sprādzes atvēršanas tests

X

X

7.1.4.

Siksnas parauga saglabāšana

X

---

14. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   TESTI

Jāpierāda, ka drošības jostas atbilst prasībām, kas ir šo testu pamatā.

1.1.   Bloķēšanas sliekšņa un ilgmūžības pārbaude spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

Atbilstīgi 7.6.2. punkta noteikumiem visnelabvēlīgākajā virzienā pēc vajadzības pēc tam, kad izdarīta ilgmūžības testēšana, kas noteikta 7.6.1., 7.2. un 7.6.3. punktā, kā prasība šo noteikumu 6.2.5.3.5. punktā.

1.2.   Ilgmūžības pārbaude spriegotājiem ar automātisko bloķēšanu

Atbilstīgi 7.6.1. punkta noteikumiem, kā arī 7.2. un 7.6.3. punktā noteiktajiem testiem, kā prasība šo noteikumu 6.2.5.2.3. punktā.

1.3.   Tests attiecībā uz siksnas stiprību pēc kondicionēšanas

Atbilstīgi 7.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi šo noteikumu 7.4.1.1. līdz 7.4.1.5. punkta prasībām.

1.3.1.   Tests attiecībā uz siksnas stiprību pēc abrazīvās apstrādes

Atbilstīgi 7.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi šīs šo noteikumu 7.4.1.6. punkta prasībām.

1.4.   Mikroslīdēšanas tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.3. punktā paredzētajai procedūrai. Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas darbības prasību pārbaude dinamikas testā

1.5.   Cieto daļu tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.5. punktā paredzētajai procedūrai. Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas darbības prasību pārbaude dinamikas testā

1.6.   Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas izpildījuma prasību pārbaude dinamikas testā

1.6.1.   Testi ar kondicionēšanu

| 1.6.1.1. | Atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 45 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti šo noteikumu 7.6.1. punktā, un testi, kuri definēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā. |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 45 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti šo noteikumu 7.6.1. punktā, un testi, kuri definēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā.

| 1.6.1.2. | Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 10 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti 7.6.1. punktā, un arī testi, kuri paredzēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Drošības jostas vai ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīti 10 000 spriegotāja nolietojuma testa cikli, kas paredzēti 7.6.1. punktā, un arī testi, kuri paredzēti šo noteikumu 6.2.2.4., 7.2. un 7.6.3. punktā.

| 1.6.1.3. | Statiskas drošības jostas: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīts šo noteikumu 6.2.2.4. un 7.2. punktā paredzētais tests. |
| --- | --- |

1.6.1.3.

Statiskas drošības jostas: atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam, izmantojot drošības jostu, kurai iepriekš izdarīts šo noteikumu 6.2.2.4. un 7.2. punktā paredzētais tests.

1.6.2.   Tests bez kondicionēšanas

Atbilstīgi šo noteikumu 7.7. un 7.8. punktam.

2.   TESTU BIEŽUMS UN REZULTĀTI

2.1.   Atbilstīgi šā pielikuma 1.1. līdz 1.5. punkta prasībām testēšanas biežumu kontrolē statistiski un izdara izlases veidā atbilstīgi vienai no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām.

2.1.1.   Turklāt spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu visus komplektus pārbauda:

| 2.1.1.1. | atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.1. un 7.6.2.2. punktam visnelabvēlīgākajā virzienā, kas norādīts 7.6.2.1.2. punktā. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.1. un 6.2.5.3.3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

2.1.1.1.

atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.1. un 7.6.2.2. punktam visnelabvēlīgākajā virzienā, kas norādīts 7.6.2.1.2. punktā. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.1. un 6.2.5.3.3. punkta prasībām;

| 2.1.1.2. | vai arī atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā. Tomēr sasvēršanas ātrums var pārsniegt paredzēto ātrumu tiktāl, cik tas neietekmē testa rezultātus. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

vai arī atbilstīgi šo noteikumu 7.6.2.3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem visnelabvēlīgākajā virzienā. Tomēr sasvēršanas ātrums var pārsniegt paredzēto ātrumu tiktāl, cik tas neietekmē testa rezultātus. Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.2.5.3.1.4. punkta prasībām.

2.2.   Attiecībā uz dinamikas testa atbilstības pārbaudi atbilstīgi šā pielikuma 1.6. punktam to veic ar šādu minimālo biežumu.

2.2.1.   Testi ar kondicionēšanu

| 2.2.1.1. | Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu, | ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1.

Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu,

ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās,

| | ja vienā dienā saražotā produkcija nepārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā no katra bloķēšanas mehānisma veida (1), |
| --- | --- |

ja vienā dienā saražotā produkcija nepārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā no katra bloķēšanas mehānisma veida (1),

izdara šā pielikuma 1.6.1.1. punktā paredzēto testu.

| 2.2.1.2. | Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām: | ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2.

Attiecībā uz drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām:

ja vienā dienā saražotā produkcija pārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 100 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz divās nedēļās,

| | ja vienā dienā saražotā produkcija nepārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā, |
| --- | --- |

ja vienā dienā saražotā produkcija nepārsniedz 1 000 drošības jostas: vienai no 10 000 saražotajām drošības jostām ne retāk kā vienreiz gadā,

izdara attiecīgi šā pielikuma 1.6.1.2. vai 1.6.1.3. punktā paredzēto testu.

2.2.2.   Testi bez kondicionēšanas

| 2.2.2.1. | Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu, iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:






  2.2.2.1.1. | ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostas dienā, divām drošības jostām no katrām 25 000 saražotajām ne retāk kā vienai dienā no katra bloķēšanas mehānismu veida; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1.

Drošības jostām, kas aprīkotas ar spriegotāju ar avārijas bloķēšanu, iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:

2.2.2.1.1.

ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostas dienā, divām drošības jostām no katrām 25 000 saražotajām ne retāk kā vienai dienā no katra bloķēšanas mehānismu veida;

| 2.2.2.1.2. | ja produkcija ir mazāk par 5 000 drošības jostām dienā, vienai drošības jostai no katrām 5 000 saražotajām ne retāk kā vienai gadā no katra bloķēšanas mehānismu veida. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2.

ja produkcija ir mazāk par 5 000 drošības jostām dienā, vienai drošības jostai no katrām 5 000 saražotajām ne retāk kā vienai gadā no katra bloķēšanas mehānismu veida.

| 2.2.2.2. | Drošības jostām, kuras aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām, iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:






  2.2.2.2.1. | ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostas dienā, divām drošības jostām no katrām 25 000 saražotajām ne retāk kā vienai dienā no katra apstiprinātā tipa, |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2.

Drošības jostām, kuras aprīkotas ar spriegotāju ar automātisko bloķēšanu, un statiskajām drošības jostām, iepriekš 1.6.2. punktā paredzēto testu izdara šādam paraugu skaitam:

2.2.2.2.1.

ja produkcija ir vismaz 5 000 drošības jostas dienā, divām drošības jostām no katrām 25 000 saražotajām ne retāk kā vienai dienā no katra apstiprinātā tipa,

| 2.2.2.2.2. | ja produkcija ir mazāk par 5 000 drošības jostām dienā, vienai drošības jostai no katrām 5 000 saražotajām ne retāk kā vienai gadā no katra apstiprinātā tipa. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2.

ja produkcija ir mazāk par 5 000 drošības jostām dienā, vienai drošības jostai no katrām 5 000 saražotajām ne retāk kā vienai gadā no katra apstiprinātā tipa.

2.2.3.   Rezultāti

Testa rezultāti atbilst šo noteikumu 6.4.1.3.1. punktā noteiktajām prasībām.

Attiecībā uz šo noteikumu 6.4.1.3.2. punktu (vai attiecīgā gadījumā 6.4.1.4. punktu) manekena pārvietojums uz priekšu ir kontrolējams testā, ko izdara ar kondicionēšanu atbilstīgi šā pielikuma 1.6.1. punktam ar vienkāršotu pielāgotu paņēmienu.

| 2.2.3.1. | Attiecībā uz apstiprinājumu atbilstīgi šo noteikumu 6.4.1.3.3. punktam un šā pielikuma 1.6.1. punktam nosaka tikai to, ka neviena drošības jostas daļa neizjūk, neatdalās un krūškurvja atskaites punktā 300 mm pārvietojumā nav pārsniegts ātrums 24 km/h. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Attiecībā uz apstiprinājumu atbilstīgi šo noteikumu 6.4.1.3.3. punktam un šā pielikuma 1.6.1. punktam nosaka tikai to, ka neviena drošības jostas daļa neizjūk, neatdalās un krūškurvja atskaites punktā 300 mm pārvietojumā nav pārsniegts ātrums 24 km/h.

2.3.   Ja testa paraugs neiztur kādu konkrētu testu, kas tam izdarāms, vismaz trim citiem paraugiem izdara papildu testu attiecībā uz atbilstību tām pašām prasībām. Attiecībā uz dinamikas testiem, ja viens no šiem paraugiem to neiztur, apstiprinājuma īpašnieks vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis paziņo kompetentajai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, norādot pasākumus, kas veikti, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

---

(1)  Šajā pielikumā “bloķēšanas mehānisma veids” ir visi spriegotāji ar avārijas bloķēšanu, kuru mehānismi atšķiras tikai ar devēju slīpuma leņķi(-iem) attiecībā pret transportlīdzekļa atskaites ass sistēmu.

---

15. PIELIKUMS

METODE, KĀ NOTEIKT H PUNKTU UN FAKTISKO TORSA LEŅĶI MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU SĒDVIETĀM

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto metodi izmanto, lai noteiktu H punkta atrašanās vietu un faktisko rumpja leņķi vienai vai vairākām mehānisko transportlīdzekļu sēdvietām un pārbaudītu izmērītos datus attiecībā uz transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | “Atsauces dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:






  2.1.1. | H un R punkts un to attiecība; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Atsauces dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.

H un R punkts un to attiecība;

| 2.1.2. | faktiskais torsa leņķis un projektētais torsa leņķis, un to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktiskais torsa leņķis un projektētais torsa leņķis, un to attiecība.

| 2.2. | “H punkta trīsdimensiju manekens” (3-D H manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos torsa leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“H punkta trīsdimensiju manekens” (3-D H manekens) ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos torsa leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “H punkts” ir torsa un augšstilba šarnīra centrs 3-D H manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3-D H manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“H punkts” ir torsa un augšstilba šarnīra centrs 3-D H manekenā, kas uzstādīts transportlīdzekļa sēdeklī saskaņā ar 4. punktu. H punkts atrodas ierīces ass vidū starp 3-D H manekenam abās pusēs redzamajiem H punkta ass galiem. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides sk. 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto metodi to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu. |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa izgatavotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu.

| 2.5. | “Rumpja līnija” ir 3-D H manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ. |
| --- | --- |

2.5.

“Rumpja līnija” ir 3-D H manekena zondes ass, kad zonde ir pilnībā atvirzīta atpakaļ.

| 2.6. | “Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un rumpja līniju, izmantojot 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais torsa leņķis teorētiski atbilst projektētajam torsa leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Faktiskais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kas iet caur H punktu, un rumpja līniju, izmantojot 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantu. Faktiskais torsa leņķis teorētiski atbilst projektētajam torsa leņķim (pielaides sk. 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Projektētais rumpja leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.8. | “Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3-D H manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka ražotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Transportlīdzeklī esošas personas vidusplakne” (C/LO) ir katrā izraudzītajā sēdvietā novietotā 3-D H manekena vidusplakne; to attēlo H punkta koordināta uz Y ass. Atsevišķiem sēdekļiem sēdekļa vidusplakne sakrīt ar transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni. Citiem sēdekļiem transportlīdzeklī esošas personas vidusplakni nosaka ražotājs.

| 2.9. | “Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma. |
| --- | --- |

2.9.

“Trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir šā pielikuma 2. papildinājumā aprakstītā sistēma.

| 2.10. | “Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Norādes zīmes” ir tādi fiziski punkti (caurumi, virsmas, marķējumi vai robojumi) uz transportlīdzekļa virsbūves, ko nosaka izgatavotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas stāvoklis” ir transportlīdzekļa stāvoklis, ko nosaka norādes zīmju koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu noformējums

Par katru sēdvietu visus šādus atsauces datus, ja tie nepieciešami, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu nosacījumiem, vai attiecīgu datu daļu noformē šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā formā:

| 3.1.1. | R punkta koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā; |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātas trīsdimensiju koordinātu sistēmā;

| 3.1.2. | projektētais torsa leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

projektētais torsa leņķis;

| 3.1.3. | visi norādījumi, kas vajadzīgi sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kurš noteikts 4.3. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi norādījumi, kas vajadzīgi sēdekļa noregulēšanai (ja tas ir regulējams) mērīšanas stāvoklī, kurš noteikts 4.3. punktā.

3.2.   Attiecība starp mērījumu datiem un konstrukcijas specifikācijām

| 3.2.1. | H punkta koordinātas un faktisko rumpja leņķa vērtību, ko iegūst ar metodi, kas izklāstīta 4. punktā, attiecīgi salīdzina ar R punkta koordinātām un izgatavotāja norādīto projektēto rumpja leņķa vērtību. |
| --- | --- |

3.2.1.

H punkta koordinātas un faktisko rumpja leņķa vērtību, ko iegūst ar metodi, kas izklāstīta 4. punktā, attiecīgi salīdzina ar R punkta koordinātām un izgatavotāja norādīto projektēto rumpja leņķa vērtību.

| 3.2.2. | R punkta un H punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp projektēto rumpja leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis ir 5° robežās no projektētā rumpja leņķa. |
| --- | --- |

3.2.2.

R punkta un H punkta relatīvo novietojumu un attiecību starp projektēto rumpja leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai uzskata par apmierinošu, ja H punkts, kas noteikts pēc tā koordinātām, atrodas kvadrātā, kura malas ir 50 mm garas un kura diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis ir 5° robežās no projektētā rumpja leņķa.

| 3.2.3. | Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un projektēto torsa leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un projektēto torsa leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šiem noteikumiem.

| 3.2.4. | Ja H punkts vai faktiskais torsa leņķis neatbilst 3.2.2. punkta prasībām, tad H punktu un faktisko torsa leņķi nosaka vēl divreiz (pavisam trīs reizes). Ja, veicot šīs trīs darbības, divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro 3.2.3. punkta nosacījumus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja H punkts vai faktiskais torsa leņķis neatbilst 3.2.2. punkta prasībām, tad H punktu un faktisko torsa leņķi nosaka vēl divreiz (pavisam trīs reizes). Ja, veicot šīs trīs darbības, divu darbību rezultāti atbilst prasībām, piemēro 3.2.3. punkta nosacījumus.

| 3.2.5. | Ja, veicot šīs trīs 3.2.4. punktā aprakstītās darbības, vismaz divu darbību rezultāti neatbilst 3.2.2. punkta prasībām vai, ja pārbaudi nevar izdarīt, jo transportlīdzekļa ražotājs nav sniedzis informāciju attiecībā uz R punkta atrašanās vietu vai attiecībā uz projektēto torsa leņķi, izmanto trīs izmērīto punktu centroīdu vai trīs izmērīto leņķu vidējo rādītāju un uzskata to par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos minēts R punkts vai projektētais torsa leņķis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja, veicot šīs trīs 3.2.4. punktā aprakstītās darbības, vismaz divu darbību rezultāti neatbilst 3.2.2. punkta prasībām vai, ja pārbaudi nevar izdarīt, jo transportlīdzekļa ražotājs nav sniedzis informāciju attiecībā uz R punkta atrašanās vietu vai attiecībā uz projektēto torsa leņķi, izmanto trīs izmērīto punktu centroīdu vai trīs izmērīto leņķu vidējo rādītāju un uzskata to par piemērojamu visos gadījumos, kad šajos noteikumos minēts R punkts vai projektētais torsa leņķis.

4.   H PUNKTA UN FAKTISKĀ TORSA LEŅĶA NOTEIKŠANAS METODE

4.1.   Pēc ražotāja ieskata transportlīdzekli pirms tam tur 20 ± 10 °C temperatūrā, lai panāktu, ka sēdekļa materiāls sasniedz istabas temperatūru. Ja uz pārbaudāmā sēdekļa neviens nav sēdējis, 70 līdz 80 kg smags cilvēks vai ierīce divreiz pa minūtei apsēžas/tiek novietota uz sēdekļa, lai saspiestu tā spilvenu un atzveltni. Pēc ražotāja pieprasījuma vismaz 30 minūtes pirms 3-D H manekena uzstādīšanas neviens sēdekļa komplekts netiek noslogots.

4.2.   Transportlīdzeklis atrodas mērīšanas stāvoklī, kas definēts 2.11. punktā.

4.3.   Ja sēdeklis ir regulējams, to vispirms noregulē vistālāk atpakaļ parastajā braukšanas stāvoklī, ko norādījis transportlīdzekļa ražotājs, ņemot vērā tikai sēdekļa regulēšanu garenvirzienā, izņemot sēdekļa gājienu, kas nav paredzēts parastajiem braukšanas stāvokļiem. Ja ir citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikālās, leņķa, atzveltnes utt.), tad ar tiem noregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa ražotājs. Sēdekļiem ar atsperojumu vertikālo stāvokli stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis ražotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar 3-D H manekenu, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm2 un svaru 0,228 kg/m2, vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem. Ja sēdekli testē ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras novieto sēdekli, jābūt ar tādiem pašiem pamata parametriem (2) kā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   3-D H manekena pamatnes un muguras daļas komplektu noliek tā, lai transportlīdzeklī esošās personas vidusplakne (C/LO) sakristu ar 3-D H manekena vidusplakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma 3-D H manekenu drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C/LO, ja 3-D H manekens atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala neļauj 3-D H manekenu regulēt.

4.6.   Pieliek pēdas un apakšstilba komplektus pamatnes komplektam vai nu pa vienam, vai izmantojot T veida stieņa un apakšstilbu komplektu. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei.

4.7.   3-D H manekena pēdu un kāju stāvokli noregulē šādi:

4.7.1.   Izraudzītā sēdvieta: vadītāja un malējā priekšējā pasažiera sēdvieta

| 4.7.1.1. | Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3-D H manekena vidusplaknes kā labo pēdu pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3-D H manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Abus pēdu un kāju komplektus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas atrastos dabiskā stāvoklī uz grīdas, ja vajadzīgs, starp darbināmajiem pedāļiem. Ja iespējams, kreiso pēdu novieto apmēram tādā pašā attālumā pa kreisi no 3-D H manekena vidusplaknes kā labo pēdu pa labi. Spirta līmeņrādi, ar ko pārbauda 3-D H manekena šķērsvirziena novietojumu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot pamatni vai pavirzot kājas un pēdas komplektu uz aizmuguri. Līnija, kas iet caur redzamajiem H punkta ass galiem, paliek perpendikulāra sēdekļa vidus garenplaknei.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso pēdu nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā atbalstās. Saglabā redzamo ass galu orientāciju.

4.7.2.   Izraudzītā sēdvieta: sānu aizmugurējā

Attiecībā uz aizmugurējiem sēdekļiem vai papildu sēdekļiem kājas novieto tā, kā noteicis ražotājs. Ja pēdas tad balstās uz grīdas dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, kalpo par atskaites pēdu, un otru pēdu novieto tā, lai spirta līmeņrādis, ar ko pārbauda ierīces sēdvietas šķērsvirziena novietojumu, būtu vērsts horizontāli.

4.7.3.   Citas izraudzītās sēdvietas

Ievēro pamatmetodi, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa ražotājs.

4.8.   Piestiprina apakšstilba un augšstilbu smagumus un noregulē 3-D H manekenu.

4.9.   Noliec muguras daļu uz priekšu līdz priekšējai atdurei un atvelk 3-D H manekenu no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida stieni. Maina 3-D H manekena stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm:

4.9.1.   ja 3-D H manekens tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Ļauj 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida stienim vairs nav vajadzīga, t. i., līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina zemākās kājas stāvokli;

4.9.2.   ja 3-D H manekens netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu metodi. Liek 3-D H manekenam slīdēt atpakaļ, pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi T veida stienim, līdz pamatne saskaras ar sēdekļa atzveltni (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N slodzi 3-D H manekena muguras daļas komplektam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadranta un T veida stieņa virsmas. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas iet gar minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba stieņa (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras daļu atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Jābūt uzmanīgiem procedūras atlikušajā daļā, lai novērstu 3-D H manekena slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labā un kreisā gurna smagumus un tad pēc kārtas astoņus torsa smagumus. Saglabā 3-D H manekena līmeni.

4.12.   Noliec muguras daļu uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spriegojuma. Pašūpo 3-D H manekenu no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās vidusplaknes), izdarot trīs pilnus ciklus, lai nepieļautu, ka starp 3-D H manekenu un sēdekli rodas berze.

Kamēr manekenu kustina, 3-D H manekena T veida stienis var tiekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida stienis jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānisku slodzi šūpošanas laikā. Jābūt uzmanīgiem, turot T veida stieni un šūpojot 3-D H manekenu, lai nodrošinātu to, ka nekādas nejaušas ārējas slodzes netiek pieliktas vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ.

Šajā laikā 3-D H manekena pēdas nevajag stabilizēt vai turēt. Ja pēdas maina stāvokli, tām uz brīdi jāļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras daļu atpakaļ pret atzveltni un pārbauda, vai abi spirta līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja 3-D H manekena šūpošanas darbības laikā ir notikusi pēdu kustība, to stāvoklis jāmaina šādi:

| | pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta. |
| --- | --- |

pēc kārtas paceļ katru pēdu no grīdas tikai tik, cik vajadzīgs, lai nerastos papildu pēdas kustība. Šīs pacelšanas laikā kājas brīvi griežas, netiek pieliktas nekādas uz priekšu vērstas vai sāniskas slodzes. Kad katru pēdu noliek atpakaļ lejup vērstā stāvoklī, papēdim jāsaskaras ar konstrukciju, kas ir tam paredzēta.

| | pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3-D H manekena pamatni uz sēdekļa. |
| --- | --- |

pārbauda, vai sānu spirta līmeņrādis ir nulles stāvoklī; vajadzības gadījumā muguras daļas augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai noregulētu 3-D H manekena pamatni uz sēdekļa.

4.13.   Turot T veida stieni, lai 3-D H manekens neslīdētu uz priekšu pa sēdekļa spilvenu, turpina šādi:

| a) | atvirza muguras pamatni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras pamatni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3-D H manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3-D H manekenam līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa stienim pēc kārtas pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, tādā augstumā, kurš ir aptuveni torsa smagumu centrā, līdz gūžas leņķa kvadranta rādījumi liecina, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākts stabils stāvoklis. Rūpīgi seko, lai uz 3-D H manekenu neiedarbotos ārējas uz leju vai sāniem vērstas slodzes. Ja 3-D H manekenam līmenis jāregulē vēlreiz, muguras daļu pagriež uz priekšu, noregulē vēlreiz un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

4.14.   Veic visus mērījumus.

4.14.1.   H punkta koordinātas mēra trīsdimensiju koordinātu sistēmā.

4.14.2.   Faktisko torsa leņķi nolasa 3-D H manekena muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir pilnīgi atvirzīta atpakaļ.

4.15.   Ja vēlams atkārtoti uzstādīt 3-D H manekenu, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļu komplektu nenoslogo. 3-D H manekenu neatstāj uzliktu uz sēdekļa komplekta ilgāk par laiku, kas vajadzīgs, lai izdarītu testu.

4.16.   Ja sēdekļus vienā rindā var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu “faktisko torsa leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto 3-D H manekenu nosēdinot vietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās ārējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās ārējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurā sēdvietā, kas nav priekšējais sēdeklis, kur H punktu nevar noteikt, izmantojot “H punkta trīsdimensiju manekenu” vai metodes, pēc kompetentās iestādes ieskatiem par atskaites punktu var uzskatīt izgatavotāja norādīto R punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsma.

1. papildinājums

H PUNKTA TRĪSDIMENSIJU MANEKENA APRAKSTS
   (1)

(3-D H manekens)

1.   MUGURAS DAĻA UN PAMATNE

Muguras daļa un pamatne būvēta no kompozītas plastmasas un metāla; tās imitē cilvēka torsu un augšstilbus, un tām ir mehāniska locījuma vieta H punktā. Kvadrants ir piestiprināts pie zondes, kuras locījuma vieta ir H punktā, lai mērītu faktisko torsa leņķi. Pēc regulējama augšstilba stieņa, kas piestiprināts pie pamatnes, nosaka augšstilbu viduslīniju, un tas kalpo par bāzes līniju gūžas leņķa kvadrantam.

2.   ĶERMEŅA UN KĀJU ELEMENTI

Apakšstilba daļas pievieno pamatnes komplektam ar T veida stieni, kas savieno ceļus un kurš ir regulējamā augšstilba stieņa sānisks pagarinājums. Kvadranti ir iekļauti apakšstilbu daļās, lai mērītu ceļu leņķus. Kurpju un pēdu komplektus kalibrē, lai mērītu pēdas leņķi. Ar diviem spirta līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementus un smagumus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, ko radītu 76 kg smags vīrietis. Visas 3-D H manekena locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

1. attēls

3-D H manekena elementu atrašanās vieta

Image

2. attēls

3-D H manekena elementu izmēri un slodzes sadalījums

Image

---

(1)  Informāciju par 3-D H manekena uzbūvi var iegūt no Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

Manekens atbilst aprakstam ISO standartā 6549:1980.

2. papildinājums

TRĪSDIMENSIJU KOORDINĀTU SISTĒMA

| 1. | Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (1). |
| --- | --- |

1.

Trīsdimensiju koordinātu sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa ražotājs (sk. attēlu) (1).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai atskaites punktu koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis izgatavotājs. R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret atskaites punktiem, ko definē transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas stāvokli nosaka, novietojot transportlīdzekli uz atbalsta virsmas, kas ir tāda, lai atskaites punktu koordinātas atbilstu vērtībām, ko norādījis izgatavotājs. R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret atskaites punktiem, ko definē transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 3. | R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko definē transportlīdzekļa ražotājs. |
| --- | --- |

3.

R un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret norādes zīmēm, ko definē transportlīdzekļa ražotājs.

Attēls

Trīsdimensiju koordinātu sistēma

Image

---

(1)  Koordinātu sistēma atbilst standartam ISO 4130:1978.

3. papildinājums

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   ATSKAITES DATU KODĒŠANA

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē pēc divu rakstzīmju koda. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustībai uz priekšu; izmanto šādus burtus:

| L | = | pa kreisi, |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidū, |
| R | = | pa labi. |

L

=

pa kreisi,

C

=

vidū,

R

=

pa labi.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA MĒRĪŠANAS STĀVOKLIS

2.1.   Norādes zīmju koordinātas

X ...

Y ...

Z ...

3.   ATSAUCES DATU SARAKSTS

3.1.   Sēdvieta: ...

3.1.1.   R punkta koordinātas

X ...

Y ...

Z ...

3.1.2.   Projektētais torsa leņķis: ...

3.1.3.   Sēdekļa regulēšanas specifikācijas (1)

horizontālās: ...

vertikālās: ...

leņķa: ...

torsa leņķa: ...

Piezīme. Atsauces datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

16. PIELIKUMS

OBLIGĀTĀS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DROŠĪBAS JOSTĀM UN SPRIEGOTĀJIEM

| Transportlīdzekļa kategorija | Uz priekšu vērstas sēdvietas | Uz aizmuguri
  vērstas sēdvietas |
| --- | --- | --- |
| Sānu sēdvietas | Centra sēdvietas |
| Priekšējās | Citas | Priekšējās | Citas |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | 8.1.2.1. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja sēdvieta ir starp ejām | 8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā | | |
| N2
  N3 | Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| 8.1.6. punkts – ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, klēpja drošības josta atļauta vadītāja sēdvietā | | 8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā | | |
| A: | trīspunktu (klēpja un diagonāla) josta |
| 3: | spriegotājs ar automātisku bloķēšanu |
| (*) | attiecas uz šo noteikumu 8.1.6. () |
| B: | divpunktu (klēpja) josta |
| 4: | spriegotājs ar avārijas bloķēšanu |
| Ø: | attiecas uz šo noteikumu 8.1.2.1. punktu |
| r: | spriegotājs |
| N: | paaugstināts reakcijas slieksnis |
| •: | attiecas uz šo noteikumu 8.1.7. punktu () |
| m: | spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību
  (sk. Noteikumu Nr. 16, 2.14.3. un 2.14.5. punktu) |

Transportlīdzekļa kategorija

Uz priekšu vērstas sēdvietas

Uz aizmuguri

vērstas sēdvietas

Sānu sēdvietas

Centra sēdvietas

Priekšējās

Citas

Priekšējās

Citas

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, vai Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

Sk. 8.1.7. punktu par noteikumiem, kad ir atļauta klēpja drošības josta

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

8.1.2.1. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja sēdvieta ir starp ejām

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā

N2

N3

Br3, Br4m, Br4Nm vai Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm vai A, Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

8.1.6. punkts – ja priekšējais stikls nav atskaites zonā, klēpja drošības josta atļauta vadītāja sēdvietā

8.1.6. punkts – klēpja drošības josta atļauta, ja priekšējais stikls nav atskaites zonā

A:

trīspunktu (klēpja un diagonāla) josta

3:

spriegotājs ar automātisku bloķēšanu

(*)

attiecas uz šo noteikumu 8.1.6. ()

B:

divpunktu (klēpja) josta

4:

spriegotājs ar avārijas bloķēšanu

Ø:

attiecas uz šo noteikumu 8.1.2.1. punktu

r:

spriegotājs

N:

paaugstināts reakcijas slieksnis

•:

attiecas uz šo noteikumu 8.1.7. punktu ()

m:

spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību

(sk. Noteikumu Nr. 16, 2.14.3. un 2.14.5. punktu)

| Piezīme. | Visos gadījumos A vai B veida drošības jostas vietā var uzstādīt jebkuras S veida drošības jostas, ja izmanto stiprinājumus, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14.
  Ja četrpunktu drošības josta ir apstiprināta kā S veida drošības josta atbilstīgi šiem noteikumiem, izmantojot klēpja drošības jostas siksnas, ražotājs/pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt plecu drošības jostas siksnas un, iespējams, vienu vai vairākus spriegotājus, vienu vai divas papildu kājstarpes siksnas, ieskaitot to fiksētājierīces to stiprinājumiem. Šie papildu stiprinājumiem nav jābūt atbilstīgiem Noteikumu Nr. 14 prasībām. (Kļūdas labojums grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumam, piemēro ab inito.) |
| --- | --- |

Piezīme.

Visos gadījumos A vai B veida drošības jostas vietā var uzstādīt jebkuras S veida drošības jostas, ja izmanto stiprinājumus, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14.

Ja četrpunktu drošības josta ir apstiprināta kā S veida drošības josta atbilstīgi šiem noteikumiem, izmantojot klēpja drošības jostas siksnas, ražotājs/pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt plecu drošības jostas siksnas un, iespējams, vienu vai vairākus spriegotājus, vienu vai divas papildu kājstarpes siksnas, ieskaitot to fiksētājierīces to stiprinājumiem. Šie papildu stiprinājumiem nav jābūt atbilstīgiem Noteikumu Nr. 14 prasībām. (Kļūdas labojums grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumam, piemēro ab inito.)

---

(1)  Kļūdas labojums grozījumu 04. sērijas 12. papildinājumā, piemēro ab initio.

(2)  Kļūdas labojums 4. redakcijā, piemēro ab initio.

| Piezīme. | Visos gadījumos A vai B veida drošības jostas vietā var uzstādīt jebkuras S veida drošības jostas, ja izmanto stiprinājumus, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14.
  Ja četrpunktu drošības josta ir apstiprināta kā S veida drošības josta atbilstīgi šiem noteikumiem, izmantojot klēpja drošības jostas siksnas, ražotājs/pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt plecu drošības jostas siksnas un, iespējams, vienu vai vairākus spriegotājus, vienu vai divas papildu kājstarpes siksnas, ieskaitot to fiksētājierīces to stiprinājumiem. Šie papildu stiprinājumiem nav jābūt atbilstīgiem Noteikumu Nr. 14 prasībām. (Kļūdas labojums grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumam, piemēro ab inito.) |
| --- | --- |

Piezīme.

Visos gadījumos A vai B veida drošības jostas vietā var uzstādīt jebkuras S veida drošības jostas, ja izmanto stiprinājumus, kas atbilst Noteikumiem Nr. 14.

Ja četrpunktu drošības josta ir apstiprināta kā S veida drošības josta atbilstīgi šiem noteikumiem, izmantojot klēpja drošības jostas siksnas, ražotājs/pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt plecu drošības jostas siksnas un, iespējams, vienu vai vairākus spriegotājus, vienu vai divas papildu kājstarpes siksnas, ieskaitot to fiksētājierīces to stiprinājumiem. Šie papildu stiprinājumiem nav jābūt atbilstīgiem Noteikumu Nr. 14 prasībām. (Kļūdas labojums grozījumu 04. sērijas 14. papildinājumam, piemēro ab inito.)

---

17. PIELIKUMS

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKLĪ ESOŠU PIEAUGUŠU PERSONU DROŠĪBAS JOSTU UN IEROBEŽOTĀJSISTĒMU UZSTĀDĪŠANU MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU SĒDEKĻOS, KAS VĒRSTI UZ PRIEKŠU, UN ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMU UZSTĀDĪŠANU

1.   SAVIETOJAMĪBA AR BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM

| 1.1. | Transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ietver ieteikumus par katras pasažieru sēdvietas piemērotību līdz 12 gadus vecu (vai līdz 1,5 m garu) bērnu pārvadāšanai vai bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai. Šo informāciju sniedz tās valsts valodā vai vismaz vienā no valsts valodām, kurā transportlīdzekli piedāvā pārdošanai.
  Par katru uz priekšu vērstu pasažieru sēdvietu un katru ISOFIX stiprinājumu vietu transportlīdzeklī ražotājs vai nu:






  a) | norāda, ka sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Transportlīdzekļa ražotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ietver ieteikumus par katras pasažieru sēdvietas piemērotību līdz 12 gadus vecu (vai līdz 1,5 m garu) bērnu pārvadāšanai vai bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai. Šo informāciju sniedz tās valsts valodā vai vismaz vienā no valsts valodām, kurā transportlīdzekli piedāvā pārdošanai.

Par katru uz priekšu vērstu pasažieru sēdvietu un katru ISOFIX stiprinājumu vietu transportlīdzeklī ražotājs vai nu:

a)

norāda, ka sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu);

| b) | norāda, vai ISOFIX stiprinājumu vieta ir piemērota universālām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu); |
| --- | --- |

b)

norāda, vai ISOFIX stiprinājumu vieta ir piemērota universālām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām (sk. 1.2. punktu);

| c) | sniedz “daļēji universālās”, “ierobežotās” vai “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu sarakstu, kuras ir piemērotas tā transportlīdzekļa sēdvietai, norādot masas grupu(-as), kam ierobežotājsistēmas paredzētas, |
| --- | --- |

c)

sniedz “daļēji universālās”, “ierobežotās” vai “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu sarakstu, kuras ir piemērotas tā transportlīdzekļa sēdvietai, norādot masas grupu(-as), kam ierobežotājsistēmas paredzētas,

| d) | sniedz “daļēji universālās”, “ierobežotās” vai “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu sarakstu, kuras ir piemērotas attiecīgā transportlīdzekļa ISOFIX stiprinājumu vietām, norādot masas grupu(-as) un ISOFIX izmēru klasi, kam paredzētas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas; |
| --- | --- |

d)

sniedz “daļēji universālās”, “ierobežotās” vai “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu sarakstu, kuras ir piemērotas attiecīgā transportlīdzekļa ISOFIX stiprinājumu vietām, norādot masas grupu(-as) un ISOFIX izmēru klasi, kam paredzētas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas;

| e) | nodrošina iebūvētu bērnu ierobežotājsistēmu, norādot masas grupu(-as), kam ierobežotājsistēma paredzēta, un attiecīgo(-ās) konfigurāciju(-as); |
| --- | --- |

e)

nodrošina iebūvētu bērnu ierobežotājsistēmu, norādot masas grupu(-as), kam ierobežotājsistēma paredzēta, un attiecīgo(-ās) konfigurāciju(-as);

| f) | nodrošina jebkuru a), b), c), d) un e) kombināciju; |
| --- | --- |

f)

nodrošina jebkuru a), b), c), d) un e) kombināciju;

| g) | norāda masas grupu(-as) bērniem, ko nedrīkst pārvadāt šajā sēdvietā. |
| --- | --- |

g)

norāda masas grupu(-as) bērniem, ko nedrīkst pārvadāt šajā sēdvietā.

Ja sēdvieta ir piemērota tikai lietošanai ar bērnu ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz priekšu, to norāda.

Tabula šai informācijai piemērotā formātā dota šā pielikuma 3. papildinājumā.

| 1.2. | Universālas kategorijas bērnu ierobežotājsistēma vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir tāda, kas ir apstiprināta kā “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēma saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 grozījumu 03. sērijas 5. papildinājumu. Sēdvietas, vai ISOFIX stiprinājumu vietas, ko transportlīdzekļa ražotājs ir norādījis kā piemērotas bērnu ierobežotājsistēmu vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, atbilst šā pielikuma 1. vai 2. papildinājuma prasībām. Vajadzības gadījumā visi ierobežojumi attiecībā uz vienlaicīgu tādu stiprinājumu vietu izmantošanu, kas atrodas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu tuvumā un/vai starp ISOFIX stiprinājumu vietām un pieaugušo sēdvietām, ir jāpaziņo šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā. |
| --- | --- |

1.2.

Universālas kategorijas bērnu ierobežotājsistēma vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir tāda, kas ir apstiprināta kā “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēma saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 grozījumu 03. sērijas 5. papildinājumu. Sēdvietas, vai ISOFIX stiprinājumu vietas, ko transportlīdzekļa ražotājs ir norādījis kā piemērotas bērnu ierobežotājsistēmu vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai, atbilst šā pielikuma 1. vai 2. papildinājuma prasībām. Vajadzības gadījumā visi ierobežojumi attiecībā uz vienlaicīgu tādu stiprinājumu vietu izmantošanu, kas atrodas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu tuvumā un/vai starp ISOFIX stiprinājumu vietām un pieaugušo sēdvietām, ir jāpaziņo šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā.

1. papildinājums

NOTEIKUMI PAR “UNIVERSĀLĀS” KATEGORIJAS BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMU UZSTĀDĪŠANU KOPĀ AR TRANSPORTLĪDZEKĻA DROŠĪBAS JOSTU APRĪKOJUMU

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Lai noteiktu, vai sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, izmanto testu procedūru un prasības, kas ietvertas šajā papildinājumā. |
| --- | --- |

1.1.

Lai noteiktu, vai sēdvieta ir piemērota “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, izmanto testu procedūru un prasības, kas ietvertas šajā papildinājumā.

| 1.2. | Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā. |
| --- | --- |

1.2.

Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā.

2.   TESTU PROCEDŪRA

| 2.1. | Sēdekli noregulē pozīcijā, kas ir vistālāk uz aizmuguri un viszemāk. |
| --- | --- |

2.1.

Sēdekli noregulē pozīcijā, kas ir vistālāk uz aizmuguri un viszemāk.

| 2.2. | Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā pozīcijā. Ja nav norādījumu, tad izmanto 25° leņķi no atzveltnes vertikālās pozīcijas vai pozīcijas, kas ir vistuvākā fiksētā pozīcija. |
| --- | --- |

2.2.

Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā pozīcijā. Ja nav norādījumu, tad izmanto 25° leņķi no atzveltnes vertikālās pozīcijas vai pozīcijas, kas ir vistuvākā fiksētā pozīcija.

| 2.3. | Pleca stiprinājumu noregulē viszemākajā pozīcijā. |
| --- | --- |

2.3.

Pleca stiprinājumu noregulē viszemākajā pozīcijā.

| 2.4. | Uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumu. |
| --- | --- |

2.4.

Uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumu.

| 2.5. | Uz transportlīdzekļa sēdekļa novieto palīgierīci (kā attēlota šā papildinājuma 1. attēlā). |
| --- | --- |

2.5.

Uz transportlīdzekļa sēdekļa novieto palīgierīci (kā attēlota šā papildinājuma 1. attēlā).

| 2.6. | Ja sēdvieta ir paredzēta, lai uz tās izvietotu universālo ierobežotājsistēmu, kas ir vērsta uz priekšu vai uz aizmuguri, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam. Ja sēdvieta ir paredzēta tikai universālajai ierobežotājsistēmai, kas vērsta uz priekšu, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam. |
| --- | --- |

2.6.

Ja sēdvieta ir paredzēta, lai uz tās izvietotu universālo ierobežotājsistēmu, kas ir vērsta uz priekšu vai uz aizmuguri, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.1., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam. Ja sēdvieta ir paredzēta tikai universālajai ierobežotājsistēmai, kas vērsta uz priekšu, tad testu turpina atbilstīgi 2.6.2., 2.7., 2.8., 2.9. un 2.10. punktam.

| 2.6.1. | Drošības jostas siksnu izkārto ap palīgierīci aptuveni pareizajā pozīcijā, kā parādīts 2. un 3. attēlā, un tad aizver sprādzi. |
| --- | --- |

2.6.1.

Drošības jostas siksnu izkārto ap palīgierīci aptuveni pareizajā pozīcijā, kā parādīts 2. un 3. attēlā, un tad aizver sprādzi.

| 2.6.2. | Drošības jostas klēpja siksnu izkārto aptuveni pareizajā pozīcijā ap palīgierīces apakšējo daļu 150 mm rādiusā, kā parādīts 3. attēlā, un tad aizver sprādzi. |
| --- | --- |

2.6.2.

Drošības jostas klēpja siksnu izkārto aptuveni pareizajā pozīcijā ap palīgierīces apakšējo daļu 150 mm rādiusā, kā parādīts 3. attēlā, un tad aizver sprādzi.

| 2.7. | Nodrošina, lai palīgierīce būtu novietota tā, ka tās viduslīnija ir uz sēdvietas šķietamās viduslīnijas ± 25 mm un šī viduslīnija ir paralēla transportlīdzekļa viduslīnijai. |
| --- | --- |

2.7.

Nodrošina, lai palīgierīce būtu novietota tā, ka tās viduslīnija ir uz sēdvietas šķietamās viduslīnijas ± 25 mm un šī viduslīnija ir paralēla transportlīdzekļa viduslīnijai.

| 2.8. | Nodrošina, lai siksna nenokarātos. Lai izlīdzinātu nokari, lieto pietiekamu spēku, nemēģina nospriegot siksnu. |
| --- | --- |

2.8.

Nodrošina, lai siksna nenokarātos. Lai izlīdzinātu nokari, lieto pietiekamu spēku, nemēģina nospriegot siksnu.

| 2.9. | Grūž uz aizmuguri, pieliekot 100 N ± 10 N spēku palīgierīces priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un noņem spēku. |
| --- | --- |

2.9.

Grūž uz aizmuguri, pieliekot 100 N ± 10 N spēku palīgierīces priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un noņem spēku.

| 2.10. | Grūž vertikāli uz leju palīgierīces augšējās virsmas vidū ar spēku 100 N ± 10 N un noņem spēku. |
| --- | --- |

2.10.

Grūž vertikāli uz leju palīgierīces augšējās virsmas vidū ar spēku 100 N ± 10 N un noņem spēku.

3.   PRASĪBAS

| 3.1. | Palīgierīces pamats saskaras gan ar sēdekļa spilvena virsmas priekšējām, gan ar aizmugurējām daļām. Ja šādas saskares nav vietā, kur testa palīgierīcē ir atvērums piekļūšanai drošības jostai, tad šo atvērumu var aizklāt vienā līnijā ar testa palīgierīces apakšējo virsmu. |
| --- | --- |

3.1.

Palīgierīces pamats saskaras gan ar sēdekļa spilvena virsmas priekšējām, gan ar aizmugurējām daļām. Ja šādas saskares nav vietā, kur testa palīgierīcē ir atvērums piekļūšanai drošības jostai, tad šo atvērumu var aizklāt vienā līnijā ar testa palīgierīces apakšējo virsmu.

| 3.2. | Drošības jostas klēpja posms saskaras ar palīgierīci abās tās pusēs klēpja drošības jostas izkārtojuma aizmugurējā daļā (sk. 3. attēlu). |
| --- | --- |

3.2.

Drošības jostas klēpja posms saskaras ar palīgierīci abās tās pusēs klēpja drošības jostas izkārtojuma aizmugurējā daļā (sk. 3. attēlu).

| 3.3. | Ja iepriekšminētās prasības nav izpildītas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā norādītajās pozīcijās, tad sēdekli, atzveltni un drošības jostas stiprinājumus var noregulēt alternatīvā pozīcijā, kuru ražotājs norādījis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekšminēto uzstādīšanas procedūru un prasības atkal pārbauda un izpilda. Šo alternatīvo pozīciju iekļauj informācijā, kas dota šā pielikuma 3. papildinājuma 1. tabulā. |
| --- | --- |

3.3.

Ja iepriekšminētās prasības nav izpildītas 2.1., 2.2. un 2.3. punktā norādītajās pozīcijās, tad sēdekli, atzveltni un drošības jostas stiprinājumus var noregulēt alternatīvā pozīcijā, kuru ražotājs norādījis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekšminēto uzstādīšanas procedūru un prasības atkal pārbauda un izpilda. Šo alternatīvo pozīciju iekļauj informācijā, kas dota šā pielikuma 3. papildinājuma 1. tabulā.

1. attēls

Palīgierīces specifikācijas

Image

2. attēls

Palīgierīces uzstādīšana uz transportlīdzekļa sēdekļa (skatīt 2.6.1. punktu)

Image

3. attēls

Savietojamības pārbaude (skatīt 2.6.1. un 3.2. punktu)

Image

2. papildinājums

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ TĀDU UNIVERSĀLAS UN DAĻĒJI UNIVERSĀLAS KATEGORIJAS ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMU, KAS VĒRSTAS UZ PRIEKŠU VAI UZ AIZMUGURI, UZSTĀDĪŠANU UZ ISOFIX STIPRINĀJUMU VIETĀM

1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 1.1. | Testu procedūru un prasības, kas ietvertas šajā papildinājumā, izmanto, lai noteiktu, vai ISOFIX stiprinājumu vietas ir piemērotas universālas un daļēji universālas kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai. |
| --- | --- |

1.1.

Testu procedūru un prasības, kas ietvertas šajā papildinājumā, izmanto, lai noteiktu, vai ISOFIX stiprinājumu vietas ir piemērotas universālas un daļēji universālas kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanai.

| 1.2. | Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā. |
| --- | --- |

1.2.

Testus var izdarīt transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa daļas paraugā.

2.   TESTU PROCEDŪRA

Attiecībā uz visām tām ISOFIX stiprinājumu vietām transportlīdzeklī, ko ražotājs norādījis 3. papildinājuma 2. tabulā, ir jāpārbauda, vai ir iespējams uzstādīt atbilstošu bērnu ierobežotājsistēmas kontroles ierīci (CRF).

| 2.1. | Pārbaudot CRF uz sēdekļa, šo sēdekli var noregulēt gareniski līdz galējam aizmugurējam stāvoklim un līdz tā zemākajam stāvoklim. |
| --- | --- |

2.1.

Pārbaudot CRF uz sēdekļa, šo sēdekli var noregulēt gareniski līdz galējam aizmugurējam stāvoklim un līdz tā zemākajam stāvoklim.

| 2.2. | Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā pozīcijā, un galvas balstu noregulē galējā aizmugurējā stāvoklī, zemākajā pozīcijā. Ja nav doti speciāli norādījumi par atzveltnes leņķi, izmanto atzveltnes stāvokli, kas atbilst 25° torsa leņķim no vertikālās līnijas, vai tuvāko fiksējamo atzveltnes pozīciju.
  Ar CRF pārbaudot aizmugurējo sēdekli, transportlīdzekļa sēdekli, kas atrodas testējamā sēdekļa priekšā, var noregulēt gareniski uz priekšu, bet ne tālāk par tā vidējo pozīciju starp galējiem stāvokļiem uz priekšu vai atpakaļ. Var regulēt arī atzveltnes leņķi uz augšu, bet tas nedrīkst pārsniegt atbilstošu 15° torsa leņķi. |
| --- | --- |

2.2.

Sēdekļa atzveltnes leņķi noregulē ražotāja paredzētajā pozīcijā, un galvas balstu noregulē galējā aizmugurējā stāvoklī, zemākajā pozīcijā. Ja nav doti speciāli norādījumi par atzveltnes leņķi, izmanto atzveltnes stāvokli, kas atbilst 25° torsa leņķim no vertikālās līnijas, vai tuvāko fiksējamo atzveltnes pozīciju.

Ar CRF pārbaudot aizmugurējo sēdekli, transportlīdzekļa sēdekli, kas atrodas testējamā sēdekļa priekšā, var noregulēt gareniski uz priekšu, bet ne tālāk par tā vidējo pozīciju starp galējiem stāvokļiem uz priekšu vai atpakaļ. Var regulēt arī atzveltnes leņķi uz augšu, bet tas nedrīkst pārsniegt atbilstošu 15° torsa leņķi.

| 2.3. | Uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumu. |
| --- | --- |

2.3.

Uz sēdekļa atzveltnes un spilvena novieto kokvilnas audumu.

| 2.4. | CRF uzstāda uz ISOFIX stiprinājumu vietām. |
| --- | --- |

2.4.

CRF uzstāda uz ISOFIX stiprinājumu vietām.

| 2.5. | Uzspiež ISOFIX stiprinājumu sistēmas virzienā, pieliekot 100 N ± 10 N spēku ISOFIX stiprinājumu priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un noņem spēku. |
| --- | --- |

2.5.

Uzspiež ISOFIX stiprinājumu sistēmas virzienā, pieliekot 100 N ± 10 N spēku ISOFIX stiprinājumu priekšējās daļas vidū paralēli apakšējai virsmai, un noņem spēku.

| 2.6. | Savieno CRF ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu. |
| --- | --- |

2.6.

Savieno CRF ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu.

| 2.7. | Grūž vertikāli uz leju palīgierīces augšējās virsmas vidū ar spēku 100 N ± 10 N, un noņem spēku. |
| --- | --- |

2.7.

Grūž vertikāli uz leju palīgierīces augšējās virsmas vidū ar spēku 100 N ± 10 N, un noņem spēku.

3.   PRASĪBAS

Šie testēšanas nosacījumi attiecas vienīgi uz CRF, ja tos uzstāda ISOFIX stiprinājumu vietās. Netiek prasīts, lai šajos apstākļos CRF būtu iespējams pārvietot iekšā un ārā no ISOFIX stiprinājumu vietām.

| 3.1. | CRF jāvar uzstādīt, neveicot izmaiņas transportlīdzekļa iekšējā apdarē. CRF pamatnes soļa leņķis ir 15° ± 10° virs horizontālās plaknes, kas iet caur ISOFIX stiprinājumu sistēmu. |
| --- | --- |

3.1.

CRF jāvar uzstādīt, neveicot izmaiņas transportlīdzekļa iekšējā apdarē. CRF pamatnes soļa leņķis ir 15° ± 10° virs horizontālās plaknes, kas iet caur ISOFIX stiprinājumu sistēmu.

| 3.2. | ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, ja tāds ir, atstāj pieejamu. |
| --- | --- |

3.2.

ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, ja tāds ir, atstāj pieejamu.

| 3.3. | Ja iepriekšminētās prasības nav izpildītas, ņemot vērā 2. punktā norādītos nosacījumus, tad sēdekļus, atzveltnes un galvas balstus var noregulēt alternatīvā pozīcijā, ko ražotājs paredzējis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekšminēto uzstādīšanas procedūru un atkal pārbauda un izpilda prasības. Šo alternatīvo pozīciju iekļauj informācijā, kas dota šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā. |
| --- | --- |

3.3.

Ja iepriekšminētās prasības nav izpildītas, ņemot vērā 2. punktā norādītos nosacījumus, tad sēdekļus, atzveltnes un galvas balstus var noregulēt alternatīvā pozīcijā, ko ražotājs paredzējis normālai lietošanai un kurā atkārto iepriekšminēto uzstādīšanas procedūru un atkal pārbauda un izpilda prasības. Šo alternatīvo pozīciju iekļauj informācijā, kas dota šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā.

| 3.4. | Ja kādu no minētajām prasībām nav iespējams izpildīt tādēļ, ka transportlīdzeklī atrodas kādas noņemamas iekšējās apdares daļas, tās var noņemt, un pēc tam atkal pārbaudīt un izpildīt 3. punkta prasības. Šādā gadījumā atbilstošo informāciju iekļauj šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā. |
| --- | --- |

3.4.

Ja kādu no minētajām prasībām nav iespējams izpildīt tādēļ, ka transportlīdzeklī atrodas kādas noņemamas iekšējās apdares daļas, tās var noņemt, un pēc tam atkal pārbaudīt un izpildīt 3. punkta prasības. Šādā gadījumā atbilstošo informāciju iekļauj šā pielikuma 3. papildinājuma 2. tabulā.

4.   ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMU IZMĒRU KLASES UN KONTROLIERĪCES

| A | — | ISO/F3: pilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu bērnu ierobežotājsistēma (BIS – bērnu ierobežotājsistēma) |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: nepilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu BIS |
| B1 | — | ISO/F2X: nepilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu BIS |
| C | — | ISO/R3: pilna garuma uz aizmuguri vērsta tikko staigāt sākušu BIS |
| D | — | ISO/R2: nepilna garuma uz aizmuguri vērsta tikko staigāt sākušu BIS |
| E | — | ISO/R1: uz aizmuguri vērsta zīdaiņu BIS |
| F | — | ISO/L1: uz kreiso malu vērsta BIS (kulbiņa) |
| G | — | ISO/L2: uz labo malu vērsta BIS (kulbiņa) |

A

—

ISO/F3: pilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu bērnu ierobežotājsistēma (BIS – bērnu ierobežotājsistēma)

B

—

ISO/F2: nepilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu BIS

B1

—

ISO/F2X: nepilna garuma uz priekšu vērsta tikko staigāt sākušu BIS

C

—

ISO/R3: pilna garuma uz aizmuguri vērsta tikko staigāt sākušu BIS

D

—

ISO/R2: nepilna garuma uz aizmuguri vērsta tikko staigāt sākušu BIS

E

—

ISO/R1: uz aizmuguri vērsta zīdaiņu BIS

F

—

ISO/L1: uz kreiso malu vērsta BIS (kulbiņa)

G

—

ISO/L2: uz labo malu vērsta BIS (kulbiņa)

Turpmāk attēloto ierīču masa ir no 5 līdz 15 kg, un tās ir pietiekami izturīgas un stingras, lai atbilstu funkcionālajām prasībām.

| Masas grupa | ISOFIX izmēru klase | Kontrolierīce (CRF) |
| --- | --- | --- |
| 0 – līdz 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – līdz 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 līdz 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Masas grupa

ISOFIX izmēru klase

Kontrolierīce (CRF)

0 – līdz 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – līdz 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 līdz 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

4.1.   Pilna garuma uz priekšu vērstas tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmas rasējums

1. attēls

ISO/F3 rasējuma izmēri pilna garuma uz priekšu vērstai tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmai (garums 720 mm), ISOFIX IZMĒRU KLASE A

Image

4.2.   Nepilna garuma uz priekšu vērstas tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmas rasējums

2. attēls

ISO/F2 rasējuma izmēri nepilna garuma uz priekšu vērstai tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmai (garums 650 mm), ISOFIX IZMĒRU KLASE B

Image

4.3.   Nepilna garuma uz priekšu vērstas tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmas rasējums (atzveltnes formas otrs variants)

3. attēls

ISO/F2X rasējuma izmēri nepilna garuma uz priekšu vērstai tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmai (atzveltnes formas otrs variants), (garums 650 mm), ISOFIX IZMĒRU KLASE B1

Image

4.4.   Pilna garuma uz aizmuguri vērstas tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmas rasējums

4. attēls

ISO/R3 rasējuma izmēri pilna garuma uz aizmuguri vērstai tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmai, ISOFIX IZMĒRU KLASE C

Image

4.5.   Nepilna garuma uz aizmuguri vērstas tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmas rasējums

5. attēls

ISO/R2 rasējuma izmēri nepilna garuma uz aizmuguri vērstai tikko staigāt sākuša bērna ierobežotājsistēmai, ISOFIX IZMĒRU KLASE D

Image

4.6.   Uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas rasējums

6. attēls

ISO/R1 rasējuma izmēri zīdaiņiem paredzētai uz aizmuguri vērstai bērnu ierobežotājsistēmai, ISOFIX IZMĒRU KLASE E

Image

4.7.   Uz sāniem vērstas bērnu ierobežotājsistēmas rasējums

7. attēls

Rasējuma izmēri uz sāniem vērstai bērnu ierobežotājsistēmai – ISO/L1 – ISOFIX IZMĒRU KLASE F vai simetriski pretējai pusei – ISO/L2 –ISOFIX IZMĒRU KLASE G

Image

3. papildinājums

1. tabula

Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām sēdvietām

| Masas grupa | Sēdvieta (vai cita vieta) |
| --- | --- |
| Priekšējā pasažieru | Aizmugurējā sānu | Aizmugurējā centra | Vidējā sānu | Vidējā centra |
| 0. grupa līdz 10 kg | | | | | |
| 0+ grupa līdz 13 kg | | | | | |
| I grupa 9 līdz 18 kg | | | | | |
| II grupa 15 līdz 25 kg | | | | | |
| III grupa 22 līdz 36 kg | | | | | |

Masas grupa

Sēdvieta (vai cita vieta)

Priekšējā pasažieru

Aizmugurējā sānu

Aizmugurējā centra

Vidējā sānu

Vidējā centra

0. grupa līdz 10 kg

0+ grupa līdz 13 kg

I grupa 9 līdz 18 kg

II grupa 15 līdz 25 kg

III grupa 22 līdz 36 kg

Atšifrējums burtiem, kas ievietojami iepriekš dotajā tabulā:

| U | = | piemērots “universālās” kategorijas ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai šajā masas grupā; |
| --- | --- | --- |
| UF | = | piemērots uz priekšu vērstām “universālās” kategorijas ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai šajā masas grupā; |
| L | = | piemērots konkrētām bērnu ierobežotājsistēmām, kas norādītas pievienotajā sarakstā. Šīs ierobežotājsistēmas var būt “raksturīgas konkrētam transportlīdzeklim”, “ierobežotas” vai “daļēji universālas” kategorijas; |
| B | = | iebūvēta ierobežotājsistēma, kas apstiprināta šai masas grupai; |
| X | = | sēdvieta nav piemērota bērniem šajā masas grupā. |

U

=

piemērots “universālās” kategorijas ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai šajā masas grupā;

UF

=

piemērots uz priekšu vērstām “universālās” kategorijas ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai šajā masas grupā;

L

=

piemērots konkrētām bērnu ierobežotājsistēmām, kas norādītas pievienotajā sarakstā. Šīs ierobežotājsistēmas var būt “raksturīgas konkrētam transportlīdzeklim”, “ierobežotas” vai “daļēji universālas” kategorijas;

B

=

iebūvēta ierobežotājsistēma, kas apstiprināta šai masas grupai;

X

=

sēdvieta nav piemērota bērniem šajā masas grupā.

2. tabula

Transportlīdzekļa rokasgrāmatas informācijas tabula par bērnu ierobežotājsistēmu uzstādīšanas piemērotību dažādām ISOFIX stiprinājumu vietām

| Masas grupa | Izmēra klase | Kontroles ierīce | Transportlīdzekļa ISOFIX stiprinājumu vietas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Priekšējā pasažieru | Aizmugurējā sānu | Aizmugurējā centra | Vidējā sānu | Vidējā centra | Citas |
| kulbiņa | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 – līdz 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ – līdz 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9 līdz 18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15 līdz 25 kg | | (1) | | | | | | |
| III – 22 līdz 36 kg | | (1) | | | | | | |

Masas grupa

Izmēra klase

Kontroles ierīce

Transportlīdzekļa ISOFIX stiprinājumu vietas

Priekšējā pasažieru

Aizmugurējā sānu

Aizmugurējā centra

Vidējā sānu

Vidējā centra

Citas

kulbiņa

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 – līdz 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ – līdz 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9 līdz 18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15 līdz 25 kg

(1)

III – 22 līdz 36 kg

(1)

Atšifrējums burtiem, kas ievietojami iepriekš dotajā tabulā:

| IUF | = | piemērots uz priekšu vērstām “universālās” kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai masas grupā; |
| --- | --- | --- |
| IL | = | piemērots konkrētām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām, kas iekļautas pievienotajā sarakstā. Šīs ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas var būt “raksturīgas konkrētam transportlīdzeklim”, “ierobežotas” vai “daļēji universālas” kategorijas; |
| X | = | ISOFIX stiprinājumu vieta nav piemērota ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām šajā masas grupā un/vai izmēru klasē. |

IUF

=

piemērots uz priekšu vērstām “universālās” kategorijas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām, kas apstiprinātas lietošanai masas grupā;

IL

=

piemērots konkrētām ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām, kas iekļautas pievienotajā sarakstā. Šīs ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas var būt “raksturīgas konkrētam transportlīdzeklim”, “ierobežotas” vai “daļēji universālas” kategorijas;

X

=

ISOFIX stiprinājumu vieta nav piemērota ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām šajā masas grupā un/vai izmēru klasē.

---

(1)  Bērnu ierobežotājsistēmām, uz kurām nav ISO/XX izmēru klases identifikācijas (A līdz G) attiecīgajai masas grupai, automobiļa ražotājs norāda konkrētajam transportlīdzeklim raksturīgo(-ās) ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu(-as), kas ieteicama(-as) katrai stiprinājumu vietai.

4. papildinājums

Desmitgadīga bērna manekena uzstādīšana

| a) | Sēdekli noregulē vistālāk atpakaļ vērstā stāvoklī. |
| --- | --- |

a)

Sēdekli noregulē vistālāk atpakaļ vērstā stāvoklī.

| b) | Sēdekļa augstumu noregulē saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Ja norādījumu nav, sēdekli noregulē zemākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

b)

Sēdekļa augstumu noregulē saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Ja norādījumu nav, sēdekli noregulē zemākajā stāvoklī.

| c) | Sēdekļa atzveltni noregulē projektētajā slīpumā saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Ja norādījumu nav, atzveltni noregulē 25° slīpumā no vertikāla stāvokļa vai tuvākajā fiksētajā sēdekļa atzveltnes stāvoklī. |
| --- | --- |

c)

Sēdekļa atzveltni noregulē projektētajā slīpumā saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Ja norādījumu nav, atzveltni noregulē 25° slīpumā no vertikāla stāvokļa vai tuvākajā fiksētajā sēdekļa atzveltnes stāvoklī.

| d) | Pleca stiprinājumu noregulē zemākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

d)

Pleca stiprinājumu noregulē zemākajā stāvoklī.

| e) | Manekenu novieto uz sēdekļa tā, lai tā iegurnis saskartos ar sēdekļa atzveltni. |
| --- | --- |

e)

Manekenu novieto uz sēdekļa tā, lai tā iegurnis saskartos ar sēdekļa atzveltni.

| f) | Garenplakne, kas iet gar manekena viduslīniju, atrodas uz sēdvietas šķietamās viduslīnijas. |
| --- | --- |

f)

Garenplakne, kas iet gar manekena viduslīniju, atrodas uz sēdvietas šķietamās viduslīnijas.

---

18. PIELIKUMS

DROŠĪBAS JOSTAS LIETOŠANAS ATGĀDINĀJUMA SISTĒMU TESTI

1.   Pirmā līmeņa brīdinājumu testē, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | drošības josta nav aizsprādzēta; |
| --- | --- |

a)

drošības josta nav aizsprādzēta;

| b) | dzinējs ir apstādināts vai darbojas tukšgaitā, un transportlīdzeklis nebrauc ne virzienā uz priekšu, ne atpakaļgaitā; |
| --- | --- |

b)

dzinējs ir apstādināts vai darbojas tukšgaitā, un transportlīdzeklis nebrauc ne virzienā uz priekšu, ne atpakaļgaitā;

| c) | transmisija ir neitrālā stāvoklī; |
| --- | --- |

c)

transmisija ir neitrālā stāvoklī;

| d) | aizdedzes slēdzis ir ieslēgts. |
| --- | --- |

d)

aizdedzes slēdzis ir ieslēgts.

2.   Otrā līmeņa brīdinājumu testē, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | drošības josta nav aizsprādzēta; |
| --- | --- |

a)

drošības josta nav aizsprādzēta;

| b) | ar testa transportlīdzekli brauc, ievērojot vienu no šā pielikuma 2.1.–2.3. punktā minētajiem nosacījumiem vai jebkuru šo nosacījumu kombināciju pēc ražotāja izvēles. |
| --- | --- |

b)

ar testa transportlīdzekli brauc, ievērojot vienu no šā pielikuma 2.1.–2.3. punktā minētajiem nosacījumiem vai jebkuru šo nosacījumu kombināciju pēc ražotāja izvēles.

2.1.   Testa transportlīdzekļa ātrumu no nekustīga stāvokļa palielina no 25 –0/+10 km/h un turpina braukt ar tādu pašu ātrumu.

2.2.   Ar testa transportlīdzekli no nekustīga stāvokļa brauc virzienā uz priekšu vismaz 500 m.

2.3.   Transportlīdzekli testē, kad tas vismaz 60 sekundes ir atradies normālā ekspluatācijas režīmā.

3.   Sistēmām, kuru pirmā līmeņa brīdinājuma signāls pēc noteikta laika izslēdzas, otrā līmeņa brīdinājumu testē saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu pēc tam, kad pirmā līmeņa brīdinājums ir deaktivizēts. Sistēmām, kuru pirmā līmeņa brīdinājuma signāls pēc noteikta laika neizslēdzas, otrā līmeņa brīdinājumu testē saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu, kamēr pirmā līmeņa brīdinājums ir aktivizēts.

---

| 9.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 233/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 233/95

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 44 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (“bērnu ierobežotājsistēmas”)

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz:

Noteikumu 2. pārskatījuma 4. labojumam, kas stājās spēkā 2010. gada 10. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgi norādījumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konkrētas specifikācijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Testu apraksts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tipa apstiprinājuma un ražošanas kvalifikācijas testu protokoli |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bērnu ierobežotājsistēmas tipa pārveidojumi un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražojumu kvalifikācija |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ražošanas atbilstības un kārtējie testi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | Instrukcija |
| --- | --- |

15.

| 16. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas ir atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

17.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atbilstīgi noteikumiem Nr. 44 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu paraugi |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Tādas iekārtas paraugs, kas izmantojama, lai testētu izturību pret putekļiem |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Korozijas tests |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Abrazīvā nodiluma un mikroslīdēšanas tests |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Ratiņu apraksts |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Ratiņu ātruma samazinājuma līkne kā laika funkcija |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 1. papildinājums – | Ratiņu ātruma samazinājuma vai paātrinājuma līkne kā laika funkcija. Frontālais trieciens |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Ratiņu ātruma samazinājuma vai paātrinājuma līkne kā laika funkcija. Aizmugures trieciens |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 8. pielikums – | Manekenu apraksts |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 1. papildinājums – | Deviņus mēnešus, 3, 6 un 10 gadus veca bērna manekena apraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | “Jaundzimušā” manekena apraksts |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Astoņpadsmit mēnešus veca bērna manekena apraksts |
| --- | --- |

3. papildinājums –

| 9. pielikums – | Frontālā trieciena tests pret barjeru |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Aizmugures trieciena testa procedūra |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 11. pielikums – | Papildu stiprinājumi, kas vajadzīgi daļēji universālās kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai mehāniskajos transportlīdzekļos |
| --- | --- |

11. pielikums –

| 12. pielikums – | Krēsls |
| --- | --- |

12. pielikums –

| 13. pielikums – | Standarta drošības josta |
| --- | --- |

13. pielikums –

| 14. pielikums – | Tipa apstiprināšanas shēma (blokshēma ISO 9002:2000) |
| --- | --- |

14. pielikums –

| 15. pielikums – | Skaidrojumi |
| --- | --- |

15. pielikums –

| 16. pielikums – | Ražojumu atbilstības kontrole |
| --- | --- |

16. pielikums –

| 17. pielikums – | Enerģiju absorbējošā materiāla testēšana |
| --- | --- |

17. pielikums –

| 18. pielikums – | Metode galvas trieciena zonas noteikšanai ierīcēs ar atzveltnēm un sānu spārnu minimālā lieluma noteikšana uz aizmuguri vērstām ierīcēm |
| --- | --- |

18. pielikums –

| 19. pielikums – | Bērnu ierobežotājsistēmām tieši uzmontētu regulētājierīču kondicionēšanas apraksts |
| --- | --- |

19. pielikums –

| 20. pielikums – | Tipiska ierīce sprādzes stiprības testēšanai |
| --- | --- |

20. pielikums –

| 21. pielikums – | Dinamiskās sadursmes testa ietaise |
| --- | --- |

21. pielikums –

| 22. pielikums – | Rumpja apakšdaļas ķermeņa bloka tests |
| --- | --- |

22. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz bērnu ierobežotājsistēmām, kas piemērotas uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos ar trim vai vairāk riteņiem un kas nav paredzētas lietošanai ar salokāmajiem (paceļamajiem) vai uz sāniem vērstiem sēdekļiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas:

| 2.1. | Bērnu ierobežotājsistēma (“ierobežotājsistēma”) ir sastāvdaļu sistēma, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu kombināciju ar sprādzi, regulētājierīcēm, fiksētājierīcēm un – dažos gadījumos – ar papildu ierīci, piemēram, kulbiņu, bērnu turētāju, papildu krēslu un/vai trieciena vairogu, kuru var piestiprināt mehāniskā transportlīdzekļa iekšpusē. Tā ir paredzēta, lai pasargātu tās lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji samazinot braukšanas ātrumu.
  “ISOFIX” ir tāda sistēma bērnu ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekli, kurai ir divi nekustīgi stiprinājumi transportlīdzeklī, divas atbilstīgas nekustīgas bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces un līdzeklis bērnu ierobežotājsistēmas gareniskās šūpošanās ierobežošanai.






  2.1.1. | Bērnu ierobežotājsistēmas iedala piecās “masas grupās”:






  2.1.1.1. | 0. grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 10 kg; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Bērnu ierobežotājsistēma (“ierobežotājsistēma”) ir sastāvdaļu sistēma, kas var ietvert siksnu vai elastīgu sastāvdaļu kombināciju ar sprādzi, regulētājierīcēm, fiksētājierīcēm un – dažos gadījumos – ar papildu ierīci, piemēram, kulbiņu, bērnu turētāju, papildu krēslu un/vai trieciena vairogu, kuru var piestiprināt mehāniskā transportlīdzekļa iekšpusē. Tā ir paredzēta, lai pasargātu tās lietotāju no traumām, ierobežojot viņa ķermeņa kustībspēju sadursmes gadījumā vai transportlīdzeklim strauji samazinot braukšanas ātrumu.

“ISOFIX” ir tāda sistēma bērnu ierobežotājsistēmu savienošanai ar transportlīdzekli, kurai ir divi nekustīgi stiprinājumi transportlīdzeklī, divas atbilstīgas nekustīgas bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces un līdzeklis bērnu ierobežotājsistēmas gareniskās šūpošanās ierobežošanai.

2.1.1.

Bērnu ierobežotājsistēmas iedala piecās “masas grupās”:

2.1.1.1.

0. grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 10 kg;

| 2.1.1.2. | 0+ grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

0+ grupa, kas paredzēta bērniem ar masu līdz 13 kg;

| 2.1.1.3. | I grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 9 kg līdz 18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3.

I grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 9 kg līdz 18 kg;

| 2.1.1.4. | II grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 15 kg līdz 25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4.

II grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 15 kg līdz 25 kg;

| 2.1.1.5. | III grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 22 kg līdz 36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

III grupa, kas paredzēta bērniem ar masu no 22 kg līdz 36 kg.

| 2.1.1.6. | ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas iedala septiņās ISOFIX izmēru klasēs, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā:







  A – ISO/F3 | : | pilna augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| --- | --- | --- | --- |
| B – ISO/F2 | : | samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| B1 – ISO/F2X | : | samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| C – ISO/R3 | : | pilna izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| D – ISO/R2 | : | samazināta izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas |
| E – ISO/R1 | : | uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas |
| F – ISO/L1 | : | uz kreiso sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas) |
| G – ISO/L2 | : | uz labo sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas) |

2.1.1.6.

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas iedala septiņās ISOFIX izmēru klasēs, kas aprakstītas Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā:

A – ISO/F3

:

pilna augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

B – ISO/F2

:

samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

B1 – ISO/F2X

:

samazināta augstuma uz priekšu vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

C – ISO/R3

:

pilna izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

D – ISO/R2

:

samazināta izmēra uz aizmuguri vērstas mazbērnu ierobežotājsistēmas

E – ISO/R1

:

uz aizmuguri vērstas zīdaiņu ierobežotājsistēmas

F – ISO/L1

:

uz kreiso sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas)

G – ISO/L2

:

uz labo sānu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas (kulbiņas)

| Masas grupa | | ISOFIX izmēru klase |
| --- | --- | --- |
| 0 – līdz 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – līdz 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 līdz 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Masas grupa

ISOFIX izmēru klase

0 – līdz 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – līdz 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 līdz 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

| 2.1.2. | Bērnu ierobežotājsistēmas iedala četrās “kategorijās”:






  2.1.2.1. | “universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1., 6.1.3.1. un 6.1.3.2. punktā, lielākajā daļā sēdvietu, jo īpaši tādās, kas atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 novērtētas kā savietojamas ar šādas kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

Bērnu ierobežotājsistēmas iedala četrās “kategorijās”:

2.1.2.1.

“universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1., 6.1.3.1. un 6.1.3.2. punktā, lielākajā daļā sēdvietu, jo īpaši tādās, kas atbilstoši Noteikumiem Nr. 16 novērtētas kā savietojamas ar šādas kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām;

| 2.1.2.2. | “ierobežotā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.1. punktā, tam paredzētajās sēdvietās konkrētos transportlīdzekļu modeļos, ko norāda vai nu bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs, vai transportlīdzekļa izgatavotājs; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

“ierobežotā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.1. punktā, tam paredzētajās sēdvietās konkrētos transportlīdzekļu modeļos, ko norāda vai nu bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs, vai transportlīdzekļa izgatavotājs;

| 2.1.2.3. | “daļēji universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.2. punktā; |
| --- | --- |

2.1.2.3.

“daļēji universālā” kategorija, kuru lieto, kā norādīts 6.1.1. un 6.1.3.2. punktā;

| 2.1.2.4. | “transportlīdzeklim raksturīga” kategorija, kuru lieto vai nu:






  2.1.2.4.1. | īpaša veida transportlīdzekļos atbilstīgi 6.1.2. un 6.1.3.3. punktam; vai |
| --- | --- | --- |

2.1.2.4.

“transportlīdzeklim raksturīga” kategorija, kuru lieto vai nu:

2.1.2.4.1.

īpaša veida transportlīdzekļos atbilstīgi 6.1.2. un 6.1.3.3. punktam; vai

| 2.1.2.4.2. | kā “iebūvētu” bērnu ierobežotājsistēmu. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2.

kā “iebūvētu” bērnu ierobežotājsistēmu.

| 2.1.3. | Bērnu ierobežotājsistēmas aiztures sistēma var būt iedalīta divās klasēs: | integrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā nav atkarīga ne no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Bērnu ierobežotājsistēmas aiztures sistēma var būt iedalīta divās klasēs:

integrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā nav atkarīga ne no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa;

| | neintegrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā ir atkarīga no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa; |
| --- | --- |

neintegrēta klase, ja bērna aizture ierobežotājsistēmā ir atkarīga no kāda transportlīdzeklim tieši pievienota līdzekļa;

| 2.1.3.1. | “daļēja ierobežotājsistēma” ir ierīce, piemēram, bērnu sēdeklis, kura tad, kad to lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, kas aptver bērna ķermeni vai nostiprina ierīci, kurā bērns ir ievietots, veido pilnīgu bērnu ierobežotājsistēmu; |
| --- | --- |

2.1.3.1.

“daļēja ierobežotājsistēma” ir ierīce, piemēram, bērnu sēdeklis, kura tad, kad to lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, kas aptver bērna ķermeni vai nostiprina ierīci, kurā bērns ir ievietots, veido pilnīgu bērnu ierobežotājsistēmu;

| 2.1.3.2. | “bērnu sēdeklis” ir stingrs sēdeklis, ko var lietot ar pieauguša cilvēka drošības jostu. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

“bērnu sēdeklis” ir stingrs sēdeklis, ko var lietot ar pieauguša cilvēka drošības jostu.

| 2.2. | “Bērnu drošības krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas ietver krēslu, kurā novieto bērnu. |
| --- | --- |

2.2.

“Bērnu drošības krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas ietver krēslu, kurā novieto bērnu.

| 2.3. | “Drošības josta” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas sastāv no siksnu kombinācijas ar sprādzi, regulētājierīcēm un fiksētājierīcēm. |
| --- | --- |

2.3.

“Drošības josta” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas sastāv no siksnu kombinācijas ar sprādzi, regulētājierīcēm un fiksētājierīcēm.

| 2.4. | “Krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēmā ietilpstoša konstrukcija, kurā paredzēts novietot bērnu sēdus stāvoklī;






  2.4.1. | “kulbiņa” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot un ierobežot bērnu guļus stāvoklī uz muguras vai uz vēdera, bērna mugurai atrodoties perpendikulāri transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei. Tā ir konstruēta tā, lai sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus; |
| --- | --- | --- |

2.4.

“Krēsls” ir bērnu ierobežotājsistēmā ietilpstoša konstrukcija, kurā paredzēts novietot bērnu sēdus stāvoklī;

2.4.1.

“kulbiņa” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot un ierobežot bērnu guļus stāvoklī uz muguras vai uz vēdera, bērna mugurai atrodoties perpendikulāri transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei. Tā ir konstruēta tā, lai sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus;

| 2.4.2. | “kulbiņas ierobežotājsistēma” ir ierīce, ar kuru kulbiņu nostiprina transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

2.4.2.

“kulbiņas ierobežotājsistēma” ir ierīce, ar kuru kulbiņu nostiprina transportlīdzeklī;

| 2.4.3. | “bērnu turētājs” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot bērnu uz priekšu vērstā pusguļus stāvoklī. Tā ir konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus. |
| --- | --- |

2.4.3.

“bērnu turētājs” ir ierobežotājsistēma, kurā paredzēts novietot bērnu uz priekšu vērstā pusguļus stāvoklī. Tā ir konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa bērna galvu un ķermeni, izņemot locekļus.

| 2.5. | “Krēsla balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru krēslu var pacelt. |
| --- | --- |

2.5.

“Krēsla balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru krēslu var pacelt.

| 2.6. | “Bērna balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru bērnu var pacelt bērnu ierobežotājsistēmā. |
| --- | --- |

2.6.

“Bērna balsts” ir tā bērnu ierobežotājsistēmas daļa, ar kuru bērnu var pacelt bērnu ierobežotājsistēmā.

| 2.7. | “Trieciena vairogs” ir ierīce, kas nostiprināta bērna priekšā un konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa lielāko daļu bērna ķermeņa tā garenvirzienā. |
| --- | --- |

2.7.

“Trieciena vairogs” ir ierīce, kas nostiprināta bērna priekšā un konstruēta tā, lai frontālas sadursmes gadījumā izkliedētu ierobežojošos spēkus pa lielāko daļu bērna ķermeņa tā garenvirzienā.

| 2.8. | “Siksna” ir elastīga detaļa, kas konstruēta tā, lai pārnestu spriegumu;






  2.8.1. | “klēpja siksna” ir siksna, kas vai nu kā pilna drošības josta, vai kā drošības jostas sastāvdaļa šķērso un ierobežo bērna iegurņa priekšpusi; |
| --- | --- | --- |

2.8.

“Siksna” ir elastīga detaļa, kas konstruēta tā, lai pārnestu spriegumu;

2.8.1.

“klēpja siksna” ir siksna, kas vai nu kā pilna drošības josta, vai kā drošības jostas sastāvdaļa šķērso un ierobežo bērna iegurņa priekšpusi;

| 2.8.2. | “pleca ierobežotājs” ir tā drošības jostas daļa, kas ierobežo bērna rumpja augšdaļu; |
| --- | --- |

2.8.2.

“pleca ierobežotājs” ir tā drošības jostas daļa, kas ierobežo bērna rumpja augšdaļu;

| 2.8.3. | “kājstarpes siksna” ir siksna (vai sadalītas siksnas, ja tās veido divas vai vairākas siksnas), kas piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai un klēpja siksnai un ir novietota starp bērna augšstilbiem; kājstarpes siksna ir konstruēta tā, lai parastās lietošanas apstākļos novērstu bērna paslīdēšanu zem klēpja drošības jostas un trieciena gadījumā novērstu klēpja drošības jostas pavirzīšanos uz augšu nost no iegurņa; |
| --- | --- |

2.8.3.

“kājstarpes siksna” ir siksna (vai sadalītas siksnas, ja tās veido divas vai vairākas siksnas), kas piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai un klēpja siksnai un ir novietota starp bērna augšstilbiem; kājstarpes siksna ir konstruēta tā, lai parastās lietošanas apstākļos novērstu bērna paslīdēšanu zem klēpja drošības jostas un trieciena gadījumā novērstu klēpja drošības jostas pavirzīšanos uz augšu nost no iegurņa;

| 2.8.4. | “bērnu ierobežojošā siksna” ir siksna, kas ir drošības jostas sastāvdaļa un ierobežo tikai bērna ķermeni; |
| --- | --- |

2.8.4.

“bērnu ierobežojošā siksna” ir siksna, kas ir drošības jostas sastāvdaļa un ierobežo tikai bērna ķermeni;

| 2.8.5. | “bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksna” ir siksna, ar ko bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina transportlīdzeklī, un tā var būt daļa no transportlīdzekļa sēdekļa ierobežotājierīces; |
| --- | --- |

2.8.5.

“bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksna” ir siksna, ar ko bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina transportlīdzeklī, un tā var būt daļa no transportlīdzekļa sēdekļa ierobežotājierīces;

| 2.8.6. | “četrpunktu drošības josta” ir drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja drošības jostas, plecu ierobežotājiem un kājstarpes siksnas, ja tāda ir uzstādīta; |
| --- | --- |

2.8.6.

“četrpunktu drošības josta” ir drošības jostu komplekts, kas sastāv no klēpja drošības jostas, plecu ierobežotājiem un kājstarpes siksnas, ja tāda ir uzstādīta;

| 2.8.7. | “Y formas drošības josta” ir drošības josta, kurā siksnu kombināciju veido siksna, kas izvadīta starp bērna kājām, un viena siksna pār katru plecu; |
| --- | --- |

2.8.7.

“Y formas drošības josta” ir drošības josta, kurā siksnu kombināciju veido siksna, kas izvadīta starp bērna kājām, un viena siksna pār katru plecu;

| 2.8.8. | “siksnas vadīkla” ir siksna, kas pieauguša cilvēka drošības jostas plecu siksnu nostiprina bērnam piemērotā stāvoklī un kur vietu, kurā plecu siksna maina virzienu, var regulēt ar ierīci, kas pārvietojama uz augšu un leju pa siksnu nolūkā to nostādīt lietotāja plecu līmenī un tad nofiksējama attiecīgajā stāvoklī. Šai siksnas vadīklai nav paredzēts uzņemt būtisku dinamiskās slodzes daļu. |
| --- | --- |

2.8.8.

“siksnas vadīkla” ir siksna, kas pieauguša cilvēka drošības jostas plecu siksnu nostiprina bērnam piemērotā stāvoklī un kur vietu, kurā plecu siksna maina virzienu, var regulēt ar ierīci, kas pārvietojama uz augšu un leju pa siksnu nolūkā to nostādīt lietotāja plecu līmenī un tad nofiksējama attiecīgajā stāvoklī. Šai siksnas vadīklai nav paredzēts uzņemt būtisku dinamiskās slodzes daļu.

| 2.9. | “Sprādze” ir ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka ierobežotājsistēma vai automobiļa konstrukcijas ierobežotājsistēma var noturēt bērnu. Sprādze var ietvert regulētājierīci;






  2.9.1. | “iegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir sprādzes atvēršanas poga, kuru lietojot nedrīkst pastāvēt iespēja atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“Sprādze” ir ātri atverama ierīce, kas nodrošina, ka ierobežotājsistēma vai automobiļa konstrukcijas ierobežotājsistēma var noturēt bērnu. Sprādze var ietvert regulētājierīci;

2.9.1.

“iegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir sprādzes atvēršanas poga, kuru lietojot nedrīkst pastāvēt iespēja atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm;

| 2.9.2. | “neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir sprādzes atvēršanas poga, kuru lietojot ir jāpastāv iespējai atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm. |
| --- | --- |

2.9.2.

“neiegremdēta sprādzes atvēršanas poga” ir sprādzes atvēršanas poga, kuru lietojot ir jāpastāv iespējai atvērt sprādzi ar lodi, kuras diametrs ir 40 mm.

| 2.10. | “Regulētājierīce” ir ierīce, ar ko ierobežotājsistēmu vai tās ierobežotājierīces var pielāgot konkrētā lietotāja ķermenim, transportlīdzekļa konfigurācijai vai abiem kopā. Regulētājierīce var būt sprādzes daļa, spriegotājs vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa;






  2.10.1. | “ātrā regulētājierīce” ir regulētājierīce, kuru var darbināt ar vienu roku vienā paņēmienā; |
| --- | --- | --- |

2.10.

“Regulētājierīce” ir ierīce, ar ko ierobežotājsistēmu vai tās ierobežotājierīces var pielāgot konkrētā lietotāja ķermenim, transportlīdzekļa konfigurācijai vai abiem kopā. Regulētājierīce var būt sprādzes daļa, spriegotājs vai jebkura cita drošības jostas sastāvdaļa;

2.10.1.

“ātrā regulētājierīce” ir regulētājierīce, kuru var darbināt ar vienu roku vienā paņēmienā;

| 2.10.2. | “bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontēta regulētājierīce” ir integrētās četrpunktu drošības jostas regulētājierīce, kas tieši uzmontēta bērnu ierobežotājsistēmai, nevis tāda, ko tieši atbalsta siksnas, ko ar to ir paredzēts regulēt. |
| --- | --- |

2.10.2.

“bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontēta regulētājierīce” ir integrētās četrpunktu drošības jostas regulētājierīce, kas tieši uzmontēta bērnu ierobežotājsistēmai, nevis tāda, ko tieši atbalsta siksnas, ko ar to ir paredzēts regulēt.

| 2.11. | “Fiksētājierīces” ir bērnu ierobežotājsistēmas daļas, tostarp nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām bērnu ierobežotājsistēmu vai nu tieši, vai ar transportlīdzekļa sēdekļa starpniecību var stingri nostiprināt transportlīdzeklī;






  2.11.1. | “atbalsta stienis” ir bērnu ierobežotājsistēmas pastāvīga fiksētājierīce, kas rada spiedes slodzes ceļu starp bērna ierobežotājsistēmu un transportlīdzekļa konstrukciju, lai ātruma samazināšanas brīdī apietu sēdekļa polsterējuma ietekmi; atbalsta stienis var būt regulējams. |
| --- | --- | --- |

2.11.

“Fiksētājierīces” ir bērnu ierobežotājsistēmas daļas, tostarp nostiprināšanas sastāvdaļas, ar kurām bērnu ierobežotājsistēmu vai nu tieši, vai ar transportlīdzekļa sēdekļa starpniecību var stingri nostiprināt transportlīdzeklī;

2.11.1.

“atbalsta stienis” ir bērnu ierobežotājsistēmas pastāvīga fiksētājierīce, kas rada spiedes slodzes ceļu starp bērna ierobežotājsistēmu un transportlīdzekļa konstrukciju, lai ātruma samazināšanas brīdī apietu sēdekļa polsterējuma ietekmi; atbalsta stienis var būt regulējams.

| 2.12. | “Enerģijas absorbcijas ierīce” ir ierīce, kas konstruēta, lai tā viena pati vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un kas ir bērnu ierobežotājsistēmas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.12.

“Enerģijas absorbcijas ierīce” ir ierīce, kas konstruēta, lai tā viena pati vai kopā ar siksnu izkliedētu enerģiju, un kas ir bērnu ierobežotājsistēmas sastāvdaļa.

| 2.13. | “Spriegotājs” ir ierīce, kas konstruēta tā, lai tajā daļēji vai pilnībā ievietotos bērnu ierobežotājsistēmas siksna. Termins ietver šādas ierīces:






  2.13.1. | “spriegotājs, kas bloķējas automātiski” ir spriegotājs, kas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze saslēgta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotāja ķermeņa uzbūvei. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības; |
| --- | --- | --- |

2.13.

“Spriegotājs” ir ierīce, kas konstruēta tā, lai tajā daļēji vai pilnībā ievietotos bērnu ierobežotājsistēmas siksna. Termins ietver šādas ierīces:

2.13.1.

“spriegotājs, kas bloķējas automātiski” ir spriegotājs, kas siksnu ļauj izvilkt vajadzīgajā garumā un kas tad, kad sprādze saslēgta, automātiski pielāgo siksnas garumu tās lietotāja ķermeņa uzbūvei. Siksnas tālāka izvilkšana nav iespējama bez lietotāja apzinātas darbības;

| 2.13.2. | “spriegotājs ar avārijas bloķēšanu” ir spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo drošības jostas lietotāja kustības brīvību. Tam ir garuma regulētājierīce, kas automātiski pielāgo siksnu lietotāja ķermeņa uzbūvei, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:






  2.13.2.1. | transportlīdzekļa braukšanas ātruma samazināšanās, siksnas izvilkšana no spriegotāja vai jebkurš cits automātisks līdzeklis (vienkāršā jutība); vai |
| --- | --- | --- |

2.13.2.

“spriegotājs ar avārijas bloķēšanu” ir spriegotājs, kas parastos braukšanas apstākļos neierobežo drošības jostas lietotāja kustības brīvību. Tam ir garuma regulētājierīce, kas automātiski pielāgo siksnu lietotāja ķermeņa uzbūvei, un bloķēšanas mehānisms, kurš aktivizējas avārijas situācijā šādos gadījumos:

2.13.2.1.

transportlīdzekļa braukšanas ātruma samazināšanās, siksnas izvilkšana no spriegotāja vai jebkurš cits automātisks līdzeklis (vienkāršā jutība); vai

| 2.13.2.2. | jebkuru šo līdzekļu kombinācija (daudzkāršā jutība). |
| --- | --- |

2.13.2.2.

jebkuru šo līdzekļu kombinācija (daudzkāršā jutība).

| 2.14. | “Ierobežotājsistēmas stiprinājumi” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturālas daļas, kurām piestiprina bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces;






  2.14.1. | “papildu stiprinājums” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturāla daļa vai transportlīdzekļa cita daļa, kurai paredzēts piestiprināt bērnu ierobežotājsistēmu un kas izveidota papildus stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14. Šeit iekļauts ratiņu grīdas panelis, kā aprakstīts 6. pielikumā, vai citas konkrēta(-u) transportlīdzekļa(-u) konstrukcijas, kas uzmontētas ar atbalsta stieni; |
| --- | --- | --- |

2.14.

“Ierobežotājsistēmas stiprinājumi” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturālas daļas, kurām piestiprina bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājierīces;

2.14.1.

“papildu stiprinājums” ir transportlīdzekļa vai sēdekļa strukturāla daļa vai transportlīdzekļa cita daļa, kurai paredzēts piestiprināt bērnu ierobežotājsistēmu un kas izveidota papildus stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14. Šeit iekļauts ratiņu grīdas panelis, kā aprakstīts 6. pielikumā, vai citas konkrēta(-u) transportlīdzekļa(-u) konstrukcijas, kas uzmontētas ar atbalsta stieni;

| 2.14.2. | “ISOFIX zemais stiprinājums” ir viens ciets apaļš horizontāls stienis 6 mm diametrā, kas ir saistīts ar transportlīdzekli vai sēdekli, kam piestiprina un kas nostiprina ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksētājierīcēm; |
| --- | --- |

2.14.2.

“ISOFIX zemais stiprinājums” ir viens ciets apaļš horizontāls stienis 6 mm diametrā, kas ir saistīts ar transportlīdzekli vai sēdekli, kam piestiprina un kas nostiprina ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu ar ISOFIX fiksētājierīcēm;

| 2.14.3. | “ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, kas sastāv no diviem Noteikumu Nr. 14 prasībām atbilstošiem ISOFIX zemajiem stiprinājumiem un kas ir paredzēta ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas piestiprināšanai pie pretrotācijas ierīces; |
| --- | --- |

2.14.3.

“ISOFIX stiprinājumu sistēma” ir sistēma, kas sastāv no diviem Noteikumu Nr. 14 prasībām atbilstošiem ISOFIX zemajiem stiprinājumiem un kas ir paredzēta ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas piestiprināšanai pie pretrotācijas ierīces;

| 2.14.4. | “pretrotācijas ierīce”:






  a) | ISOFIX universālās bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no ISOFIX augšējās siksnas; |
| --- | --- | --- |

2.14.4.

“pretrotācijas ierīce”:

a)

ISOFIX universālās bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no ISOFIX augšējās siksnas;

| b) | ISOFIX daļēji universālā bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no augšējās siksnas, transportlīdzekļa instrumentu paneļa vai atbalsta stieņa, kas paredzēts ierobežotājierīces rotācijas ierobežošanai frontālā sadursmē; |
| --- | --- |

b)

ISOFIX daļēji universālā bērnu ierobežotājsistēmas pretrotācijas ierīce sastāv no augšējās siksnas, transportlīdzekļa instrumentu paneļa vai atbalsta stieņa, kas paredzēts ierobežotājierīces rotācijas ierobežošanai frontālā sadursmē;

| c) | ISOFIX universālajai un daļēji universālajai bērnu ierobežotājsistēmai transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce; |
| --- | --- |

c)

ISOFIX universālajai un daļēji universālajai bērnu ierobežotājsistēmai transportlīdzekļa sēdeklis nav pretrotācijas ierīce;

| 2.14.5. | “ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir līdzeklis, kas izpilda Noteikumu Nr. 14 prasības, piemēram, stienis, kas atrodas noteiktā vietā un ir paredzēts ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīces piestiprināšanai un tās ierobežojošā spēka pārnešanai uz transportlīdzekļa konstrukciju. |
| --- | --- |

2.14.5.

“ISOFIX augšējās siksnas stiprinājums” ir līdzeklis, kas izpilda Noteikumu Nr. 14 prasības, piemēram, stienis, kas atrodas noteiktā vietā un ir paredzēts ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīces piestiprināšanai un tās ierobežojošā spēka pārnešanai uz transportlīdzekļa konstrukciju.

| 2.15. | “Uz priekšu vērsts” nozīmē pavērstu parastajā transportlīdzekļa braukšanas virzienā. |
| --- | --- |

2.15.

“Uz priekšu vērsts” nozīmē pavērstu parastajā transportlīdzekļa braukšanas virzienā.

| 2.16. | “Uz aizmuguri vērsts” nozīmē pavērstu virzienā, kas ir pretējs parastajam transportlīdzekļa braukšanas virzienam. |
| --- | --- |

2.16.

“Uz aizmuguri vērsts” nozīmē pavērstu virzienā, kas ir pretējs parastajam transportlīdzekļa braukšanas virzienam.

| 2.17. | “Noliekts stāvoklis” ir īpašs krēsla stāvoklis, kas ļauj bērnam atlaisties slīpi. |
| --- | --- |

2.17.

“Noliekts stāvoklis” ir īpašs krēsla stāvoklis, kas ļauj bērnam atlaisties slīpi.

| 2.18. | “Guļus stāvoklis/uz vēdera/uz muguras” ir stāvoklis, kurā vismaz bērna galva un ķermenis, izņemot locekļus, ir novietoti horizontāli, bērnam atrodoties ierobežotājsistēmā miera stāvoklī. |
| --- | --- |

2.18.

“Guļus stāvoklis/uz vēdera/uz muguras” ir stāvoklis, kurā vismaz bērna galva un ķermenis, izņemot locekļus, ir novietoti horizontāli, bērnam atrodoties ierobežotājsistēmā miera stāvoklī.

| 2.19. | “Bērnu ierobežotājsistēmas tips” ir bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.19.1. | ierobežotājsistēmas kategorija un masas grupa(-as), kā arī stāvoklis un orientācija (kā noteikts 2.15. un 2.16. punktā), kādā to paredzēts lietot; |
| --- | --- | --- |

2.19.

“Bērnu ierobežotājsistēmas tips” ir bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.19.1.

ierobežotājsistēmas kategorija un masas grupa(-as), kā arī stāvoklis un orientācija (kā noteikts 2.15. un 2.16. punktā), kādā to paredzēts lietot;

| 2.19.2. | bērnu ierobežotājsistēmas ģeometrija; |
| --- | --- |

2.19.2.

bērnu ierobežotājsistēmas ģeometrija;

| 2.19.3. | sēdekļa, | polsterējuma un |
| --- | --- | --- |

2.19.3.

sēdekļa,

polsterējuma un

| | trieciena vairoga |
| --- | --- |

trieciena vairoga

| | izmēri, masa, materiāls un krāsa; |
| --- | --- |

izmēri, masa, materiāls un krāsa;

| 2.19.4. | siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa; |
| --- | --- |

2.19.4.

siksnu materiāls, auduma faktūra, izmēri un krāsa;

| 2.19.5. | cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces utt.). |
| --- | --- |

2.19.5.

cietās daļas (sprādze, fiksētājierīces utt.).

| 2.20. | “Transportlīdzekļa sēdeklis” ir struktūra, kas kopā ar pārvalku veido vai neveido vienotu struktūru ar transportlīdzekļa korpusu un nodrošina sēdvietu vienam pieaugušam cilvēkam. Šajā sakarā:






  2.20.1. | “transportlīdzekļa sēdekļu grupa” ir vai nu sols, vai vairāki atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, lai viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi būtu rindā ar pārējo sēdekļu priekšējiem vai pakaļējiem stiprinājumiem vai atrastos starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienam vai vairākiem pieaugušiem cilvēkiem; |
| --- | --- | --- |

2.20.

“Transportlīdzekļa sēdeklis” ir struktūra, kas kopā ar pārvalku veido vai neveido vienotu struktūru ar transportlīdzekļa korpusu un nodrošina sēdvietu vienam pieaugušam cilvēkam. Šajā sakarā:

2.20.1.

“transportlīdzekļa sēdekļu grupa” ir vai nu sols, vai vairāki atsevišķi sēdekļi, kas novietoti blakus (t. i., nostiprināti tā, lai viena sēdekļa priekšējie stiprinājumi būtu rindā ar pārējo sēdekļu priekšējiem vai pakaļējiem stiprinājumiem vai atrastos starp tiem) un nodrošina sēdvietu vienam vai vairākiem pieaugušiem cilvēkiem;

| 2.20.2. | “transportlīdzekļa sols” ir struktūra, kam ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam; |
| --- | --- |

2.20.2.

“transportlīdzekļa sols” ir struktūra, kam ir pārvalks un kas nodrošina sēdvietu vairāk nekā vienam pieaugušam cilvēkam;

| 2.20.3. | “transportlīdzekļa priekšējie sēdekļi” ir sēdekļu grupa, kas atrodas pasažieru nodalījuma priekšpusē, t. i., to priekšā nav citu sēdekļu; |
| --- | --- |

2.20.3.

“transportlīdzekļa priekšējie sēdekļi” ir sēdekļu grupa, kas atrodas pasažieru nodalījuma priekšpusē, t. i., to priekšā nav citu sēdekļu;

| 2.20.4. | “transportlīdzekļa aizmugurējie sēdekļi” ir nostiprināti uz priekšu vērsti sēdekļi, kas atrodas aiz citas transportlīdzekļa sēdekļu grupas; |
| --- | --- |

2.20.4.

“transportlīdzekļa aizmugurējie sēdekļi” ir nostiprināti uz priekšu vērsti sēdekļi, kas atrodas aiz citas transportlīdzekļa sēdekļu grupas;

| 2.20.5. | “ISOFIX vieta” ir sistēma, kurā iespējams uzstādīt:






  a) | universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- | --- |

2.20.5.

“ISOFIX vieta” ir sistēma, kurā iespējams uzstādīt:

a)

universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

| b) | daļēji universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

b)

daļēji universālu ISOFIX uz priekšu vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

| c) | daļēji universālu ISOFIX uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

c)

daļēji universālu ISOFIX uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

| d) | daļēji universālu ISOFIX uz sāniem vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai |
| --- | --- |

d)

daļēji universālu ISOFIX uz sāniem vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos; vai

| e) | transportlīdzeklim raksturīgu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

e)

transportlīdzeklim raksturīgu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu, kā definēts šajos noteikumos.

| 2.21. | “Regulēšanas sistēma” ir nokomplektēta ierīce, ar kuru sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot sēdeklī sēdošā pieaugušā cilvēka ķermenim. Konkrēti, ar šo ierīci var veikt šādas darbības:






  2.21.1. | garenisku pārvietošanu; un/vai |
| --- | --- | --- |

2.21.

“Regulēšanas sistēma” ir nokomplektēta ierīce, ar kuru sēdekļa vai tā daļu stāvokli var pielāgot sēdeklī sēdošā pieaugušā cilvēka ķermenim. Konkrēti, ar šo ierīci var veikt šādas darbības:

2.21.1.

garenisku pārvietošanu; un/vai

| 2.21.2. | vertikālu pārvietošanu; un/vai |
| --- | --- |

2.21.2.

vertikālu pārvietošanu; un/vai

| 2.21.3. | leņķisku pārvietošanu. |
| --- | --- |

2.21.3.

leņķisku pārvietošanu.

| 2.22. | “Transportlīdzekļa sēdekļa stiprinājums” ir sistēma, ar ko sēdekļa komplektu nostiprina transportlīdzekļa struktūrā, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa strukturālās daļas. |
| --- | --- |

2.22.

“Transportlīdzekļa sēdekļa stiprinājums” ir sistēma, ar ko sēdekļa komplektu nostiprina transportlīdzekļa struktūrā, un tā ietver attiecīgās transportlīdzekļa strukturālās daļas.

| 2.23. | “Sēdekļa tips” ir pieauguša cilvēka sēdekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:






  2.23.1. | sēdekļa struktūras forma, izmēri un materiāli; |
| --- | --- | --- |

2.23.

“Sēdekļa tips” ir pieauguša cilvēka sēdekļi, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

2.23.1.

sēdekļa struktūras forma, izmēri un materiāli;

| 2.23.2. | sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri; un |
| --- | --- |

2.23.2.

sēdekļa regulēšanas un bloķēšanas sistēmu veidi un izmēri; un

| 2.23.3. | pieaugušā cilvēka drošības jostas stiprinājumu uz sēdekļa, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa strukturālo daļu veids un izmēri. |
| --- | --- |

2.23.3.

pieaugušā cilvēka drošības jostas stiprinājumu uz sēdekļa, sēdekļa stiprinājumu, kā arī ar tiem saistīto transportlīdzekļa strukturālo daļu veids un izmēri.

| 2.24. | “Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar ko pieaugušā cilvēka sēdekli vai kādu tā daļu var leņķiski vai gareniski pārvietot bez fiksēta starpstāvokļa, lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai priekšmetu iekraušanu un izkraušanu. |
| --- | --- |

2.24.

“Pārvietošanas sistēma” ir ierīce, ar ko pieaugušā cilvēka sēdekli vai kādu tā daļu var leņķiski vai gareniski pārvietot bez fiksēta starpstāvokļa, lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu vai priekšmetu iekraušanu un izkraušanu.

| 2.25. | “Bloķēšanas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina pieaugušā cilvēka sēdekļa un tā daļu fiksēšanu kādā no izmantošanas stāvokļiem. |
| --- | --- |

2.25.

“Bloķēšanas sistēma” ir ierīce, kas nodrošina pieaugušā cilvēka sēdekļa un tā daļu fiksēšanu kādā no izmantošanas stāvokļiem.

| 2.26. | “Saslēgšanas ierīce” ir ierīce, kas saslēdz divus pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas posmus un neļauj tiem kustēties vienam attiecībā pret otru. Šādas ierīces var atsevišķi ietekmēt pieauguša cilvēka drošības jostas pleca vai klēpja posmu vai arī nostiprināt kopā gan drošības jostas klēpja, gan pleca posmu. Šis termins ietver šādas klases:






  2.26.1. | “A klases ierīce” – gadījumos, kad bērnu tieši piesprādzē ar pieauguša cilvēka drošības jostu, tā ir ierīce, kas bērnam neļauj izvilkt siksnu no spriegotāja tai cauri līdz jostas klēpja daļai; |
| --- | --- | --- |

2.26.

“Saslēgšanas ierīce” ir ierīce, kas saslēdz divus pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas posmus un neļauj tiem kustēties vienam attiecībā pret otru. Šādas ierīces var atsevišķi ietekmēt pieauguša cilvēka drošības jostas pleca vai klēpja posmu vai arī nostiprināt kopā gan drošības jostas klēpja, gan pleca posmu. Šis termins ietver šādas klases:

2.26.1.

“A klases ierīce” – gadījumos, kad bērnu tieši piesprādzē ar pieauguša cilvēka drošības jostu, tā ir ierīce, kas bērnam neļauj izvilkt siksnu no spriegotāja tai cauri līdz jostas klēpja daļai;

| 2.26.2. | “B klases ierīce” – gadījumos, kad ar pieauguša cilvēka drošības jostu piesprādzē bērnu ierobežotājsistēmu, tā ir ierīce, kas nodrošina, lai pieauguša cilvēka drošības jostas klēpja daļā saglabātos radītais spriegojums. Šī ierīce ir paredzēta, lai siksna no spriegotāja nevarētu izslīdēt tai cauri, tādējādi mazinot spriegojumu un nostādot ierobežotājsistēmu neoptimālā stāvoklī. |
| --- | --- |

2.26.2.

“B klases ierīce” – gadījumos, kad ar pieauguša cilvēka drošības jostu piesprādzē bērnu ierobežotājsistēmu, tā ir ierīce, kas nodrošina, lai pieauguša cilvēka drošības jostas klēpja daļā saglabātos radītais spriegojums. Šī ierīce ir paredzēta, lai siksna no spriegotāja nevarētu izslīdēt tai cauri, tādējādi mazinot spriegojumu un nostādot ierobežotājsistēmu neoptimālā stāvoklī.

| 2.27. | “Ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas konstruēta bērniem, kuriem fiziskas vai psihiskas invaliditātes dēļ ir īpašas vajadzības; konkrēti, šādai ierīcei var būt iespējams uzstādīt papildu ierobežotājierīces jebkurai bērna ķermeņa daļai, taču tai obligāti jāietver galvenā ierobežotājsistēma, kas atbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

2.27.

“Ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas konstruēta bērniem, kuriem fiziskas vai psihiskas invaliditātes dēļ ir īpašas vajadzības; konkrēti, šādai ierīcei var būt iespējams uzstādīt papildu ierobežotājierīces jebkurai bērna ķermeņa daļai, taču tai obligāti jāietver galvenā ierobežotājsistēma, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

| 2.28. | “ISOFIX fiksētājierīce” ir viens no diviem savienojumiem, kas atbilst šo noteikumu 6.3.2. punkta prasībām, kurš sākas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas konstrukcijā un ir saderīgs ar ISOFIX zemo stiprinājumu. |
| --- | --- |

2.28.

“ISOFIX fiksētājierīce” ir viens no diviem savienojumiem, kas atbilst šo noteikumu 6.3.2. punkta prasībām, kurš sākas ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas konstrukcijā un ir saderīgs ar ISOFIX zemo stiprinājumu.

| 2.29. | “ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas jāpiestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas, kura atbilst Noteikumu Nr. 14. prasībām. |
| --- | --- |

2.29.

“ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma” ir bērnu ierobežotājsistēma, kas jāpiestiprina pie ISOFIX stiprinājumu sistēmas, kura atbilst Noteikumu Nr. 14. prasībām.

| 2.30. | “Sēdekļa ieliekums” ir laukums tuvu transportlīdzekļa sēdekļa spilvena un sēdekļa atzveltnes virsmu krustošanās punktam. |
| --- | --- |

2.30.

“Sēdekļa ieliekums” ir laukums tuvu transportlīdzekļa sēdekļa spilvena un sēdekļa atzveltnes virsmu krustošanās punktam.

| 2.31. | “Transportlīdzekļa sēdekļa palīgierīce (TSP)” ir palīgierīce atbilstīgi ISOFIX 2.1.1.7. punktā definētajām izmēru klasēm, kuras izmēri ir sniegti Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā no 1. līdz 6. attēlam un kuru izmanto bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs, lai noteiktu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas atbilstīgos izmērus un ISOFIX fiksētājierīču atrašanās vietas. |
| --- | --- |

2.31.

“Transportlīdzekļa sēdekļa palīgierīce (TSP)” ir palīgierīce atbilstīgi ISOFIX 2.1.1.7. punktā definētajām izmēru klasēm, kuras izmēri ir sniegti Noteikumu Nr. 16 17. pielikuma 2. papildinājumā no 1. līdz 6. attēlam un kuru izmanto bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs, lai noteiktu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas atbilstīgos izmērus un ISOFIX fiksētājierīču atrašanās vietas.

| 2.32. | “ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīce” ir ierīce, kas paredzēta piestiprināšanai pie ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma. |
| --- | --- |

2.32.

“ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīce” ir ierīce, kas paredzēta piestiprināšanai pie ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma.

| 2.33. | “ISOFIX augšējās siksnas kāsis” ir ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīce, ko parasti izmanto, lai savienotu ISOFIX augšējo siksnu ar ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, kā noteikts Noteikumu Nr. 14 3. attēlā. |
| --- | --- |

2.33.

“ISOFIX augšējās siksnas kāsis” ir ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīce, ko parasti izmanto, lai savienotu ISOFIX augšējo siksnu ar ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumu, kā noteikts Noteikumu Nr. 14 3. attēlā.

| 2.34. | “ISOFIX augšējās siksna” ir drošības jostas siksna (vai tās ekvivalents), kas sniedzas no ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšas līdz ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam un kas ir aprīkota ar regulētājierīci, spriegojuma atbrīvošanas ierīci un ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīci. |
| --- | --- |

2.34.

“ISOFIX augšējās siksna” ir drošības jostas siksna (vai tās ekvivalents), kas sniedzas no ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšas līdz ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam un kas ir aprīkota ar regulētājierīci, spriegojuma atbrīvošanas ierīci un ISOFIX augšējās siksnas savienotājierīci.

| 2.35. | “ISOFIX augšējās siksnas fiksētājierīce” ir ierīce ISOFIX bērnu ierobežotājierīces nostiprināšanai ar ISOFIX augšējo siksnu. |
| --- | --- |

2.35.

“ISOFIX augšējās siksnas fiksētājierīce” ir ierīce ISOFIX bērnu ierobežotājierīces nostiprināšanai ar ISOFIX augšējo siksnu.

| 2.36. | “Spriegojuma atbrīvošanas ierīce” ir sistēma, ar ko atbrīvo ierīci, ar kuru regulē un uztur ISOFIX augšējās siksnas spriegojumu. |
| --- | --- |

2.36.

“Spriegojuma atbrīvošanas ierīce” ir sistēma, ar ko atbrīvo ierīci, ar kuru regulē un uztur ISOFIX augšējās siksnas spriegojumu.

| 2.37. | “Pieaugušo drošības jostas siksnas vadīkla” ir ierīce, caur kuru ir izvērta pieaugušo drošības josta, lai panāktu tās pareizu izkārtojumu, un kas ļauj siksnai brīvi kustēties. |
| --- | --- |

2.37.

“Pieaugušo drošības jostas siksnas vadīkla” ir ierīce, caur kuru ir izvērta pieaugušo drošības josta, lai panāktu tās pareizu izkārtojumu, un kas ļauj siksnai brīvi kustēties.

| 2.38. | “Tipa apstiprināšanas tests” ir tests, ar kuru nosaka, kādā pakāpē apstiprināšanai iesniegtas bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām. |
| --- | --- |

2.38.

“Tipa apstiprināšanas tests” ir tests, ar kuru nosaka, kādā pakāpē apstiprināšanai iesniegtas bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām.

| 2.39. | “Ražošanas kvalifikācijas tests” ir tests, ar kuru nosaka, vai izgatavotājs spēj ražot bērnu ierobežotājsistēmu atbilstīgi tipa apstiprinājumam iesniegtajām bērnu ierobežotājsistēmām. |
| --- | --- |

2.39.

“Ražošanas kvalifikācijas tests” ir tests, ar kuru nosaka, vai izgatavotājs spēj ražot bērnu ierobežotājsistēmu atbilstīgi tipa apstiprinājumam iesniegtajām bērnu ierobežotājsistēmām.

| 2.40. | “Kārtējā testēšana” ir testēšanas veikšana vairākām no vienas partijas atlasītām ierobežotājsistēmām, lai pārbaudītu, kādā pakāpē tās atbilst prasībām. |
| --- | --- |

2.40.

“Kārtējā testēšana” ir testēšanas veikšana vairākām no vienas partijas atlasītām ierobežotājsistēmām, lai pārbaudītu, kādā pakāpē tās atbilst prasībām.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas apstiprinājuma pieteikumu iesniedz preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis, ievērojot tipa apstiprināšanas shēmu, kas aprakstīta 14. pielikumā.

3.2.   Līdz ar apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz katru bērnu ierobežotājsistēmas tipu iesniedz arī:

| 3.2.1. | bērnu ierobežotājsistēmas tehnisko aprakstu, norādot izmantotās siksnas un citus materiālus, kopā ar bērnu ierobežotājsistēmas daļu rasējumiem un, ja sistēmā ir spriegotāji, šo spriegotāju un to devēju uzstādīšanas instrukciju, paziņojumu par toksicitāti (6.1.5. punkts) un uzliesmojamību (6.1.6. punkts); rasējumos norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simbolam(-iem) attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli. Aprakstā norāda apstiprināšanai iesniegtā modeļa krāsu; |
| --- | --- |

3.2.1.

bērnu ierobežotājsistēmas tehnisko aprakstu, norādot izmantotās siksnas un citus materiālus, kopā ar bērnu ierobežotājsistēmas daļu rasējumiem un, ja sistēmā ir spriegotāji, šo spriegotāju un to devēju uzstādīšanas instrukciju, paziņojumu par toksicitāti (6.1.5. punkts) un uzliesmojamību (6.1.6. punkts); rasējumos norāda vietu, kas paredzēta apstiprinājuma numuram un papildu simbolam(-iem) attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli. Aprakstā norāda apstiprināšanai iesniegtā modeļa krāsu;

| 3.2.2. | četrus bērnu ierobežotājsistēmas paraugus; |
| --- | --- |

3.2.2.

četrus bērnu ierobežotājsistēmas paraugus;

| 3.2.3. | 10 metrus no katras kategorijas siksnas, kas izmantota konkrētajā bērnu ierobežotājsistēmā; un |
| --- | --- |

3.2.3.

10 metrus no katras kategorijas siksnas, kas izmantota konkrētajā bērnu ierobežotājsistēmā; un

| 3.2.4. | papildu paraugus piegādā, ja to pieprasa par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests; |
| --- | --- |

3.2.4.

papildu paraugus piegādā, ja to pieprasa par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests;

| 3.2.5. | instrukcijas un informāciju par iepakojumu atbilstīgi 15. punktam; |
| --- | --- |

3.2.5.

instrukcijas un informāciju par iepakojumu atbilstīgi 15. punktam;

| 3.2.6. | attiecībā uz kulbiņām – ja kulbiņas ierobežotājsistēmu var izmantot kopā ar vairāku veidu kulbiņām, ierobežotājsistēmas izgatavotājs iesniedz šo veidu sarakstu. |
| --- | --- |

3.2.6.

attiecībā uz kulbiņām – ja kulbiņas ierobežotājsistēmu var izmantot kopā ar vairāku veidu kulbiņām, ierobežotājsistēmas izgatavotājs iesniedz šo veidu sarakstu.

3.3.   Ja izmanto apstiprinātu pieauguša cilvēka drošības jostu, lai piestiprinātu bērnu ierobežotājsistēmu, pieteikumā norāda pieauguša cilvēka drošības jostas kategoriju, kura jāizmanto, piemēram, statiskas klēpja drošības jostas.

3.4.   Pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas puses apstiprinātāja iestāde pārbauda, ka ir paredzēti pietiekami pasākumi un procedūras, kas ražošanas procesā garantē efektīvu kontroli attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmu, aprīkojuma vai detaļu atbilstību apstiprinātajam tipam.

4.   MARĶĒJUMI

4.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas paraugi, kas saskaņā ar 3.2.2. un 3.2.3. punktu iesniegti apstiprināšanai, ir skaidri un nedzēšami marķēti ar izgatavotāja nosaukumu, apzīmējumu vai preču zīmi.

4.2.   Viena no bērnu ierobežotājsistēmas plastmasas daļām (piemēram, korpuss, trieciena vairogs, bērnu sēdeklis utt.), izņemot drošības jostu(-as) vai četrpunktu drošības jostas, ir skaidri (un nedzēšami) marķēta ar ražošanas gadu.

4.3.   Ja fiksētājsistēma ir izmantojama kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, ar ierobežotājsistēmas pastāvīgi piestiprinātu apzīmējumu skaidri norāda siksnas pareizu izkārtojumu. Ja ierobežotājsistēmu vietā notur pieauguša cilvēka drošības josta, siksnas pareizs izkārtojums ir skaidri norādīts uz ražojuma ar krāsu kodiem. Sarkana krāsa norāda drošības jostas izkārtojumu, kad ierīci uzstāda, vērstu uz priekšu, un zila – kad uz aizmuguri. Tās pašas krāsas izmanto marķējumos uz ierīces, ilustrējot izmantošanas paņēmienus.

Drošības jostas klēpja un pleca posmu paredzētie izkārtojumi ir skaidri jāatšķir. Katrs drošības jostas posms jāatšķir pēc tādām norādēm kā krāsu kodējums, teksts, forma u. tml.

Jebkurā drošības jostas izkārtojuma attēlojumā uz ražojuma ir skaidri jānorāda bērnu ierobežotājsistēmas novietojums attiecībā pret transportlīdzekli. Jostu izkārtojuma shēmas, kurās nav redzams transportlīdzekļa sēdeklis, nav pieņemamas.

Šajā punktā noteiktais marķējums transportlīdzeklī ir redzams kopā ar ierobežotājsistēmu. Attiecībā uz 0. grupas ierobežotājsistēmām šis marķējums ir redzams arī tad, ja bērns ir ierobežotājsistēmā.

4.4.   Tiešā tuvumā zonai, kur bērnu ierobežotājsistēmā balstās bērna galva, uz ierobežotājsistēmas redzamās iekšējās virsmas (tostarp uz sānu malas blakus bērna galvai) uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām ir pastāvīgi piestiprināts turpmāk noteiktais marķējums (parādītā tekstuālā informācija ir minimums).

Šis marķējums ir tās valsts valodā(-ās), kurā ierīci pārdod.

Marķējuma minimālais lielums: 60 × 120 mm.

Marķējums ir piešūts visapkārt pārsegam un/vai pastāvīgi saistīts ar pārsegu ar visu tā aizmugures virsmu. Ir pieņemams jebkurš cits piestiprināšanas veids, kas ir pastāvīgs un nav viegli noņemams no ražojuma vai kas drīz nekļūst neskaidrs. Karodziņa veida marķējums ir jo īpaši aizliegts.

Ja ierobežotājsistēmas daļas vai jebkādi bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāja paredzētie piederumi var marķējumu padarīt neskaidru, nepieciešams papildu marķējums. Vienam brīdinājuma marķējumam jābūt pastāvīgi redzamam visos gadījumos, kad ierobežotājsistēma ir sagatavota lietošanai jebkurā konfigurācijā.

Image

4.5.   Ja bērnu ierobežotājsistēmu var izmantot gan uz priekšu, gan uz aizmuguri vērstu, uz marķējuma ir šāds teksts:

“SVARĪGI – NEIZMANTOT UZ PRIEKŠU VĒRSTU, JA BĒRNA SVARS NEPĀRSNIEDZ .... (sk. instrukciju)”.

4.6.   Bērnu ierobežotājsistēmām ar alternatīviem drošības jostas izkārtojumiem alternatīvie slodzi nesošie kontakta punkti starp bērnu ierobežotājsistēmu un pieauguša cilvēka drošības jostu ir pastāvīgi marķēti. Šādā marķējumā norāda, ka tas ir alternatīvs drošības jostas izkārtojums, un marķējums atbilst iepriekš minētajām kodēšanas prasībām uz priekšu un uz aizmuguri vērstām sēdvietām.

4.7.   Ja bērnu ierobežotājsistēmā ir iespējami alternatīvi slodzi nesošie kontakta punkti, 4.3. punktā noteiktajā marķējumā ietver norādi, ka alternatīvais drošības jostas izkārtojums ir aprakstīts instrukcijā.

4.8.   
  ISOFIX marķējums

ISOFIX

Ja ražojumā ir ISOFIX fiksētājierīces, cilvēkiem, kas uzstāda ierobežotājierīci transportlīdzeklī, jābūt pastāvīgi redzamai šādai informācijai:

ISOFIX

ISO ISOFIX logotipam, aiz kura ir burts(-i), kas atbilst ražojuma ISOFIX izmēra klasei(-ēm). Jābūt vismaz simbolam, ko veido aplis ar vismaz 13 mm diametru un kurā ir piktogramma, kas kontrastē ar apļa fonu. Piktogrammas skaidru redzamību panāk, izmantojot kontrastējošas krāsas, vai ar pietiekamu reljefu, ja tā ir veidota veidnē vai ja tai ir reljefs.

ISO ISOFIX

ISOFIX

Image

Turpmāk minēto informāciju var attēlot ar piktogrammām un/vai tekstu. Marķējumam jānorāda:

| a) | būtiskākās darbības sēdekļa sagatavošanai ierīces uzstādīšanai. Piemēram, jābūt izskaidrotai ISOFIX fiksētājierīču sistēmas pagarināšanas metodei; |
| --- | --- |

a)

būtiskākās darbības sēdekļa sagatavošanai ierīces uzstādīšanai. Piemēram, jābūt izskaidrotai ISOFIX fiksētājierīču sistēmas pagarināšanas metodei;

ISOFIX

| b) | jebkuras norādes novietojums, funkcija un skaidrojums; |
| --- | --- |

b)

jebkuras norādes novietojums, funkcija un skaidrojums;

| c) | augšējās siksnas vai cita sēdekļa rotāciju ierobežojoša līdzekļa, kam vajadzīga lietotāja darbība, novietojums un vajadzības gadījumā arī izkārtojums jānorāda, izmantojot attiecīgi vienu no šādiem simboliem: |
| --- | --- |

c)

augšējās siksnas vai cita sēdekļa rotāciju ierobežojoša līdzekļa, kam vajadzīga lietotāja darbība, novietojums un vajadzības gadījumā arī izkārtojums jānorāda, izmantojot attiecīgi vienu no šādiem simboliem:

| d) | ISOFIX fiksētājierīču un augšējo siksnu vai citu sēdekļa rotāciju ierobežojošu līdzekļu, kam vajadzīga lietotāja darbība, regulējums; |
| --- | --- |

d)

ISOFIX fiksētājierīču un augšējo siksnu vai citu sēdekļa rotāciju ierobežojošu līdzekļu, kam vajadzīga lietotāja darbība, regulējums;

ISOFIX

| e) | marķējumam jābūt pastāvīgi piestiprinātam pie sēdekļa, un persona, kas uzstāda sēdekli, to var redzēt; |
| --- | --- |

e)

marķējumam jābūt pastāvīgi piestiprinātam pie sēdekļa, un persona, kas uzstāda sēdekli, to var redzēt;

| f) | vajadzības gadījumā jāatsaucas uz bērnu ierobežotājsistēmas lietošanas instrukciju un jānorāda šā dokumenta atrašanās vieta, izmantojot šādu simbolu: |
| --- | --- |

f)

vajadzības gadījumā jāatsaucas uz bērnu ierobežotājsistēmas lietošanas instrukciju un jānorāda šā dokumenta atrašanās vieta, izmantojot šādu simbolu:

5.   APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Lai apstiprinājumu varētu piešķirt, visiem paraugiem, kas iesniegti saskaņā ar šo noteikumu 3.2.2. un 3.2.3. punktu, visos aspektos jāatbilst šo noteikumu 6. līdz 8. punkta prasībām.

5.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 04, kas atbilst 04. grozījumu sērijai, kura stājās spēkā 1995. gada 12. septembrī) norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir vienu un to pašu numuru cita tipa bērnu ierobežotājsistēmai, uz kuru attiecas šo noteikumu prasības.

5.3.   Paziņojumu par bērnu ierobežotājsistēmas apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu vai atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

5.4.   Papildus 4. punktā noteiktajam marķējumam uz katras bērnu ierobežotājsistēmas, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam, piemērotā vietā norāda šādu informāciju:

| 5.4.1. | starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:






  5.4.1.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (1); |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

5.4.1.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (1);

1

| 5.4.1.2. | apstiprinājuma numurs; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

apstiprinājuma numurs;

| 5.4.2. | šādi papildu simboli:






  5.4.2.1. | vārds(-i) “universālā”, “ierobežotā”, “daļēji universālā” vai “transportlīdzeklim raksturīga” atkarībā no ierobežotājsistēmas kategorijas; |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

šādi papildu simboli:

5.4.2.1.

vārds(-i) “universālā”, “ierobežotā”, “daļēji universālā” vai “transportlīdzeklim raksturīga” atkarībā no ierobežotājsistēmas kategorijas;

| 5.4.2.2. | masas amplitūda, kurai ir paredzēta bērnu ierobežotājsistēma, proti: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2.

masas amplitūda, kurai ir paredzēta bērnu ierobežotājsistēma, proti: 0–10 kg; 0–13 kg; 9–18 kg; 15–25 kg; 22–36 kg; 0–18 kg; 9–25 kg; 15–36 kg; 0–25 kg; 9–36 kg; 0–36 kg;

| 5.4.2.3. | simbols “Y”, ja ierīce ietver kājstarpes siksnu, saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 3. papildinājuma prasībām; |
| --- | --- |

5.4.2.3.

simbols “Y”, ja ierīce ietver kājstarpes siksnu, saskaņā ar šo noteikumu 02. grozījumu sērijas 3. papildinājuma prasībām;

| 5.4.2.4. | simbols “S”, ja tā ir “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām”. |
| --- | --- |

5.4.2.4.

simbols “S”, ja tā ir “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām”.

5.5.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegts apstiprinājuma marķējuma izvietojuma paraugs.

5.6.   Elementi, kas aprakstīti 5.4. punktā, ir skaidri salasāmi un neizdzēšami, un tie ir vai nu uz etiķetes, vai marķēti tieši. Etiķete un marķējums ir nodilumizturīgi.

5.7.   Etiķetes, kas minētas 5.6. punktā, izsniedz iestāde, kas piešķīrusi apstiprinājumu, vai izgatavotājs, ja minētā iestāde to atļauj.

6.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI

6.1.   Novietošana un nostiprināšana transportlīdzeklī

6.1.1.   “Universālās”, “daļēji universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas ir atļauts izmantot priekšējās un aizmugurējās sēdvietās, ja ierobežotājsistēmas ir uzstādītas saskaņā ar izgatavotāja instrukciju.

6.1.2.   “Transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas ir atļauts izmantot visās sēdvietās, kā arī bagāžas nodalījumā, ja ierobežotājsistēmas ir uzstādītas saskaņā ar izgatavotāja instrukciju. Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, to konstrukcija vienmēr, kad ierobežotājsistēma ir gatava izmantošanai, nodrošina atbalstu bērna galvai. To nosaka kā sēdekļa atzveltnei perpendikulāru līniju acu augstumā, un krustošanās punkts atrodas vismaz 40 mm zem šāda galvas atbalsta rādiusa sākuma.

6.1.3.   Atkarībā no kategorijas, pie kuras pieder bērnu ierobežotājsistēma, to piestiprina pie transportlīdzekļa vai pie sēdekļa konstrukcijas.

IESPĒJAMĀS KONFIGURĀCIJAS APSTIPRINĀŠANAI

GRUPU/KATEGORIJU TABULA

| GRUPAS KATEGORIJA | Universālā (2) | Daļēji universālā (3) | Ierobežotā | Transportlīdzeklim raksturīgā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS | BIS | ISOFIX BIS |
| 0 | Kulbiņa | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA | NA |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta – sk. 6.1.12. punktu) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Uz aizmuguri vērsta | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (integrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Uz priekšu vērsta
  (neintegrēta) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Saīsinājumi
  BIS: bērnu ierobežotājsistēma.
  A: piemēro.
  NA: nepiemēro. |

GRUPAS KATEGORIJA

Universālā (2)

2

Daļēji universālā (3)

3

Ierobežotā

Transportlīdzeklim raksturīgā

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

BIS

ISOFIX BIS

ISOFIX

0

Kulbiņa

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

NA

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta – sk. 6.1.12. punktu)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Uz aizmuguri vērsta

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(integrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Uz priekšu vērsta

(neintegrēta)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Saīsinājumi

BIS: bērnu ierobežotājsistēma.

A: piemēro.

NA: nepiemēro.

6.1.3.1.   “Universālā” un “ierobežotā” kategorija – ar pieauguša cilvēka drošības jostu (ar spriegotāju vai bez tā), kas atbilst Noteikumu Nr. 16 (vai līdzvērtīgām) prasībām un ir uzstādīta ar stiprinājumiem, kuri atbilst Noteikumu Nr. 14 (vai līdzvērtīgām) prasībām.

6.1.3.2.   ISOFIX“universālā” bērnu ierobežotājsistēmas kategorija – ar ISOFIX fiksētājierīcēm un ISOFIX augšējo siksnu, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir piestiprināta ISOFIX stiprinājumu sistēmai un ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumam, kas atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.1.3.3.   “Daļēji universālā” kategorija – ar apakšējiem stiprinājumiem, kā noteikts Noteikumos Nr. 14, un papildu stiprinājumiem, kas atbilst šo noteikumu 11. pielikumā izklāstītajiem ieteikumiem.

6.1.3.4.   ISOFIX“daļēji universālā” bērnu ierobežotājsistēma – ar ISOFIX stiprinājumiem un ISOFIX augšējo siksnu vai atbalsta stieni, vai transportlīdzekļa instrumentu paneli, kas atbilst šo noteikumu prasībām un ir piestiprināts pie ISOFIX stiprinājumiem un/vai ISOFIX augšējās siksnas stiprinājuma, kurš atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.1.3.5.   “Transportlīdzeklim raksturīgā” kategorijai – ar transportlīdzekļa izgatavotāja vai bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāja paredzētajiem stiprinājumiem.

6.1.3.6.   Ja bērnu ierobežošanas siksnas vai bērnu ierobežotājsistēmas fiksētājsiksnas izmanto drošības jostas stiprinājumus, kuriem jau piestiprināta(-as) pieauguša cilvēka drošības josta vai jostas, tehniskais dienests pārbauda, vai:

| | faktiskais pieauguša cilvēka stiprinājuma stāvoklis ir tāds, kāds ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14 vai to ekvivalentu; |
| --- | --- |

faktiskais pieauguša cilvēka stiprinājuma stāvoklis ir tāds, kāds ir apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14 vai to ekvivalentu;

| | vienas ierīces faktisko darbību netraucē otra ierīce; |
| --- | --- |

vienas ierīces faktisko darbību netraucē otra ierīce;

| | pieauguša cilvēka sistēmas un papildu sistēmas sprādzes nav savstarpēji aizvietojamas. |
| --- | --- |

pieauguša cilvēka sistēmas un papildu sistēmas sprādzes nav savstarpēji aizvietojamas.

Ja bērnu fiksētājierīces izmanto stieņus vai papildu ierīces, kas piestiprinātas stiprinājumiem, kuri apstiprināti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 14, kā rezultātā faktiskais stiprinājuma stāvoklis vairs nav iekļaujams Noteikumu Nr. 14 darbības laukā, ir spēkā šādi noteikumi:

| | šādas ierīces apstiprina tikai kā daļēji universālas vai transportlīdzeklim raksturīgas ierīces; |
| --- | --- |

šādas ierīces apstiprina tikai kā daļēji universālas vai transportlīdzeklim raksturīgas ierīces;

| | tehniskais dienests stienim un fiksācijas ierīcēm piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības; |
| --- | --- |

tehniskais dienests stienim un fiksācijas ierīcēm piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības;

| | stieni iekļauj dinamiskajā testā un slodzi pieliek stieņa vidū, stienis, ja tas ir regulējams, ir izvilkts maksimālā garumā; |
| --- | --- |

stieni iekļauj dinamiskajā testā un slodzi pieliek stieņa vidū, stienis, ja tas ir regulējams, ir izvilkts maksimālā garumā;

| | nav traucēts neviena pieaugušā cilvēka stiprinājuma, pie kura stienis ir nostiprināts, faktiskais stāvoklis un darbība. |
| --- | --- |

nav traucēts neviena pieaugušā cilvēka stiprinājuma, pie kura stienis ir nostiprināts, faktiskais stāvoklis un darbība.

6.1.3.7.   Bērnu ierobežotājierīces, kurās izmanto atbalsta stieni, apstiprina tikai kategorijās “daļēji universāls” un “transportlīdzeklim raksturīgs”, un piemēro šo noteikumu 11. pielikuma prasības. Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs ņem vērā atbalsta stieņa pareizas darbības nepieciešamos nosacījumus katrā transportlīdzeklī un sniedz šādu informāciju.

6.1.4.   Bērnu sēdekli ierobežo vai nu ar pieauguša cilvēka drošības jostu, izmantojot 8.1.4. punktā noteikto testu, vai ar atsevišķiem līdzekļiem.

6.1.5.   Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs rakstiski paziņo, ka ierobežotājsistēmas ražošanā izmantoto un piesprādzētajam bērnam pieejamo materiālu toksicitāte atbilst attiecīgajām daļām CEN“Rotaļlietu drošums”, 3. daļa (1982. gada jūnijs) (4). Testēšanas iestāde pēc saviem ieskatiem var veikt testus, lai pārbaudītu paziņojuma atbilstību patiesībai. Šis punkts neattiecas uz II un III grupas ierobežotājierīcēm.

CEN

4

6.1.6.   Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs rakstiski arī paziņo, ka ierobežotājsistēmas ražošanā izmantoto materiālu uzliesmojamība atbilst EEK Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3) (dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.1, 1.20. punkts) attiecīgajiem punktiem. Testēšanas iestāde pēc saviem ieskatiem var veikt testus, lai pārbaudītu paziņojuma atbilstību patiesībai.

6.1.7.   Attiecībā uz tādām uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām, kas balstās pret transportlīdzekļa paneli, lai piešķirtu apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, tiek pieņemts, ka panelis ir pietiekami ciets.

6.1.8.   Attiecībā uz “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, izņemot ISOFIX bērnu universālo ierobežotājsistēmu, galvenais slodzi nesošais kontakta punkts starp bērnu ierobežotājsistēmu un pieauguša cilvēka drošības jostu nedrīkst būt tuvāk par 150 mm no Cr ass, mērot, kad bērnu ierobežotājsistēma atrodas uz dinamiskā testa stenda. Tas attiecas uz visām regulēšanas konfigurācijām. Atļauti papildu alternatīvi drošības jostas izkārtojumi. Ja ir alternatīvi drošības jostas izkārtojumi, izgatavotājam tie jānorāda lietošanas instrukcijā, kā noteikts 15. punktā. Veicot testus šādiem alternatīviem drošības jostu izkārtojumiem, ierobežotājsistēmām jāatbilst visām šo noteikumu prasībām, izņemot šo punktu.

ISOFIX

6.1.9.   Ja “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājierīces nostiprināšanai nepieciešams izmantot pieaugušo drošības jostu, tās maksimālais garums, kas izmantojams, testējot to dinamiskā testa stendā, ir noteikts šo noteikumu 13. pielikumā.

Lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai, bērnu ierobežotājsistēmu nostiprina uz testa stenda, izmantojot atbilstīgu standarta drošības jostu, kas aprakstīta 13. pielikumā. Manekenu nepiesprādzē, kamēr ierobežotājsistēmas konstrukcija nav noregulēta tā, ka manekena piesprādzēšanai būtu vajadzīgs lielāks drošības jostas garums. Kad bērnu ierobežotājsistēma ir minētajā pozīcijā, josta nedrīkst būt nospriegota, izņemot tādu spriegumu, kurš rodas standarta spriegotājā, ja tāds ir uzstādīts. Ja izmanto jostu ar spriegotāju, šis nosacījums ir izpildīts, ja uz tītavas paliek vismaz 150 mm jostas garuma.

6.1.10.   Neizmanto uz priekšu vērstas 0. un 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmas.

6.1.11.   0. un 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot kulbiņas, kā noteikts 2.4.1. punktā, pieder pie integrētās klases.

6.1.12.   I grupas bērnu ierobežotājsistēmas pieder pie integrētās klases, ja vien tās nav aprīkotas ar trieciena vairogu, kā definēts 2.7. punktā.

6.2.   Konfigurācija

6.2.1.   Ierobežotājsistēmas konfigurācija ir tāda, lai:

| 6.2.1.1. | ierobežotājsistēma nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī; attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” galvenā ierobežotājsistēma nodrošina vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī, neizmantojot iespējamās papildu fiksētājierīces; |
| --- | --- |

6.2.1.1.

ierobežotājsistēma nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī; attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” galvenā ierobežotājsistēma nodrošina vajadzīgo aizsardzību jebkurā paredzētajā ierobežotājsistēmas stāvoklī, neizmantojot iespējamās papildu fiksētājierīces;

| 6.2.1.2. | bērnu varētu viegli ievietot un izņemt; attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurās bērnu piesprādzē ar četrpunktu drošības jostu vai Y formas drošības jostu bez spriegotāja, katrs pleca ierobežotājs un klēpja siksna var kustēties viens attiecībā pret otru, veicot 7.2.1.4. punktā izklāstīto procedūru.
  Šajos gadījumos bērnu ierobežotājsistēmas drošības jostas komplekts var būt konstruēts ar divām vai vairākām savienojošām daļām. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” ir atzīts, ka papildu ierobežotājierīces pagarina laiku, kādā bērnu var ievietot un izņemt. Papildu ierīces tomēr konstruē tā, lai bērnu atbrīvot varētu pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

6.2.1.2.

bērnu varētu viegli ievietot un izņemt; attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurās bērnu piesprādzē ar četrpunktu drošības jostu vai Y formas drošības jostu bez spriegotāja, katrs pleca ierobežotājs un klēpja siksna var kustēties viens attiecībā pret otru, veicot 7.2.1.4. punktā izklāstīto procedūru.

Šajos gadījumos bērnu ierobežotājsistēmas drošības jostas komplekts var būt konstruēts ar divām vai vairākām savienojošām daļām. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” ir atzīts, ka papildu ierobežotājierīces pagarina laiku, kādā bērnu var ievietot un izņemt. Papildu ierīces tomēr konstruē tā, lai bērnu atbrīvot varētu pēc iespējas ātrāk;

| 6.2.1.3. | ja ir iespējams mainīt ierobežotājsistēmas slīpumu, šādas slīpuma maiņas rezultātā nav manuāli jāpārkārto siksnas. Lai mainītu ierobežotājsistēmas slīpumu, jāizdara apzināta kustība ar roku; |
| --- | --- |

6.2.1.3.

ja ir iespējams mainīt ierobežotājsistēmas slīpumu, šādas slīpuma maiņas rezultātā nav manuāli jāpārkārto siksnas. Lai mainītu ierobežotājsistēmas slīpumu, jāizdara apzināta kustība ar roku;

| 6.2.1.4. | 0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmās bērna stāvoklis vienmēr ir tāds, lai nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību arī tad, kad bērns ir aizmidzis; |
| --- | --- |

6.2.1.4.

0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmās bērna stāvoklis vienmēr ir tāds, lai nodrošinātu vajadzīgo aizsardzību arī tad, kad bērns ir aizmidzis;

| 6.2.1.5. | novērstu paslīdēšanu zem drošības jostas, ko izraisa vai nu trieciens, vai nemierīgums, visās uz priekšu vērstajās I grupas ierobežotājsistēmās ar iebūvētu četrpunktu drošības jostas sistēmu jābūt kājstarpes siksnai. Kad kājstarpes siksna ir uzlikta un noregulēta visgarākajā stāvoklī (ja siksna ir regulējama), nav iespējams noregulēt klēpja siksnu tā, lai tā atrastos virs iegurņa ne 9 kg, ne 15 kg manekenam. |
| --- | --- |

6.2.1.5.

novērstu paslīdēšanu zem drošības jostas, ko izraisa vai nu trieciens, vai nemierīgums, visās uz priekšu vērstajās I grupas ierobežotājsistēmās ar iebūvētu četrpunktu drošības jostas sistēmu jābūt kājstarpes siksnai. Kad kājstarpes siksna ir uzlikta un noregulēta visgarākajā stāvoklī (ja siksna ir regulējama), nav iespējams noregulēt klēpja siksnu tā, lai tā atrastos virs iegurņa ne 9 kg, ne 15 kg manekenam.

6.2.2.   Visās I, II un III grupas ierobežotājsistēmās, ar kurām izmanto “klēpja siksnu”, “klēpja siksna” ir izkārtota tā, lai “klēpja siksnas” pārnestās slodzes tiktu pārnestas caur iegurni.

6.2.3.   Visas ierobežotājsistēmas siksnas ir izvietotas tā, ka tās nevar radīt neērtības lietotājam normālas lietošanas apstākļos vai veidot bīstamu konfigurāciju. Attālumam starp plecu siksnām kakla tuvumā jābūt vismaz atbilstošā manekena kakla platumā.

6.2.4.   Komplekts nepakļauj bērna ķermeņa vājās daļas (vēderu, kājstarpi utt.) pārmērīgām slodzēm. Konstrukcija ir tāda, lai sadursmes gadījumā bērna galvas augšdaļu nepakļautu saspiešanas slodzēm.

| 6.2.4.1. | Y formas drošības jostas drīkst lietot tikai uz aizmuguri un uz sāniem vērstās bērnu ierobežotājsistēmās (kulbiņās). |
| --- | --- |

6.2.4.1.

Y formas drošības jostas drīkst lietot tikai uz aizmuguri un uz sāniem vērstās bērnu ierobežotājsistēmās (kulbiņās).

6.2.5.   Bērnu ierobežotājsistēmu konstruē un uzstāda tā, lai nodrošinātu turpmāk minēto:

| 6.2.5.1. | līdz minimumam samazina traumu risku bērnam vai citām transportlīdzeklī esošām personām, ko varētu radīt asas malas vai izvirzījumi (piemēram, kā definēts Noteikumos Nr. 21); |
| --- | --- |

6.2.5.1.

līdz minimumam samazina traumu risku bērnam vai citām transportlīdzeklī esošām personām, ko varētu radīt asas malas vai izvirzījumi (piemēram, kā definēts Noteikumos Nr. 21);

| 6.2.5.2. | nav asu malu vai izvirzījumu, kas varētu bojāt transportlīdzekļa sēdekļu pārvalkus vai transportlīdzeklī esošu personu apģērbu; |
| --- | --- |

6.2.5.2.

nav asu malu vai izvirzījumu, kas varētu bojāt transportlīdzekļa sēdekļu pārvalkus vai transportlīdzeklī esošu personu apģērbu;

| 6.2.5.3. | bērna ķermeņa vājās daļas (vēders, kājstarpe utt.) netiek pakļautas papildu inerciālajiem spēkiem, ko tās rada; |
| --- | --- |

6.2.5.3.

bērna ķermeņa vājās daļas (vēders, kājstarpe utt.) netiek pakļautas papildu inerciālajiem spēkiem, ko tās rada;

| 6.2.5.4. | cietajām daļām vietās, kur tās saskaras ar siksnām, nav asu malu, kas varētu nodeldēt siksnas. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

cietajām daļām vietās, kur tās saskaras ar siksnām, nav asu malu, kas varētu nodeldēt siksnas.

6.2.6.   Katru daļu, kas ir atdalāma, lai ļautu sastāvdaļām tikt savienotām un atvienotām, konstruē tā, lai pēc iespējas novērstu jebkādu nepareizas savienošanas un lietošanas risku. “Ierobežotājsistēmās īpašām vajadzībām” var būt papildu ierobežotājierīces; tās konstruē tā, lai novērstu jebkādu nepareizas savienošanas risku un lai to atvienošanas metodes un darbības veids būtu uzreiz izprotams glābējam avārijas situācijā.

6.2.7.   Ja I, II vai I un II grupai kopā paredzētā bērnu ierobežotājsistēmā ietilpst krēsla atzveltne, tās iekšējais augstums, nosakot saskaņā ar 12. pielikumā sniegto diagrammu, nav mazāks par 500 mm.

6.2.8.   Drīkst lietot tikai spriegotājus, kas bloķējas automātiski, vai spriegotājus ar avārijas bloķēšanu.

6.2.9.   Ierīcēs, ko paredzēts lietot I grupai, bērnam pēc tam, kad tas ir ievietots, nav iespējams viegli padarīt vaļīgu to sistēmas daļu, kas ierobežo iegurni; šim nolūkam izpilda 7.2.5. punkta prasības (saslēgšanas ierīces); jebkura ierīce, kas ir konstruēta šim nolūkam, ir pastāvīgi piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai.

6.2.10.   Bērnu ierobežotājsistēma var būt konstruēta lietošanai vairāk nekā vienā masas grupā un/vai to var lietot vairāk par vienu bērnu ar nosacījumu, ka tā atbilst prasībām, kas izvirzītas katrai attiecīgajai grupai. “Universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmai jāatbilst šīs kategorijas prasībām visām masas grupām, kurām tā ir apstiprināta.

6.2.11.   Bērnu ierobežotājsistēmas ar spriegotāju

Ja bērnu ierobežotājsistēmā ir spriegotājs, tas atbilst 7.2.3. punkta prasībām.

6.2.12.   Attiecībā uz bērnu sēdekļiem pārbauda, cik viegli pieauguša cilvēka drošības jostas siksnas un mēlīte iet cauri stiprinājuma punktiem. Tas īpaši attiecas uz bērnu sēdekļiem, kas paredzēti automobiļu priekšējām sēdvietām, kurām var būt gari vidēji cieti serdeņi. Aizvērtai sprādzei nav pieļaujams iziet cauri bērnu sēdekļu stiprinājuma punktiem vai veidot tādu drošības jostas izkārtojumu, kas ir pilnīgi atšķirīgs no tā, kāds ir uz testa ratiņiem.

6.2.13.   Ja bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta vairāk nekā vienam bērnam, katra ierobežotājsistēma ir pilnīgi neatkarīga attiecībā uz slodzes pārnešanu un regulētājierīcēm.

6.2.14.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kurās ir piepūšami elementi, ir konstruētas tā, lai lietošanas apstākļi (spiediens, temperatūra, mitrums) nekādi neietekmētu to atbilstību šo noteikumu prasībām.

6.3.   ISOFIX ierobežotājsistēmas specifikācijas

ISOFIX

6.3.1.   Vispārīgi raksturlielumi

6.3.1.1.   Izmēri

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas maksimālie izmēri uz sāniem, uz leju un uz aizmuguri, kā arī ISOFIX stiprinājumu sistēmas atrašanās vietas, kur tā jānostiprina ar fiksētājierīcēm, ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājam ir noteikti ar transportlīdzekļa sēdekļa palīgierīci (TSP), kas definēta šo noteikumu 2.31. punktā.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.3.1.2.   Masa

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas universālās un daļēji universālās kategorijas un 0., 0+ un I masas grupas masa nepārsniedz 15 kg.

ISOFIX

6.3.2.   ISOFIX fiksētājierīces

ISOFIX

6.3.2.1.   Tips

ISOFIX fiksētājierīces drīkst būt atbilstīgas paraugiem 0.a) attēlā vai citai piemērotai konstrukcijai, kas ir tāda cieta mehānisma daļa, kam paredzēta regulēšanas iespēja, kuras veidu nosaka ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs.

ISOFIX

ISOFIX

0.a) attēls

0.a) attēls

Image

6.3.2.2.   Izmēri

Ar ISOFIX fiksētājsistēmu saslēdzamās ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas stiprinājumu daļas izmēri nedrīkst pārsniegt maksimālos izmērus, kas norādīti 0.b) attēlā.

ISOFIX

ISOFIX

0.b) attēls

0.b) attēls

Image

6.3.2.3.   Daļēja saslēguma norāde

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmā iekļauj līdzekļus, ar kuriem iegūst skaidru norādi par to, ka abi ISOFIX stiprinājumi ir pilnībā saslēgti ar atbilstošajām ISOFIX apakšējām stiprinājuma vietām. Norādes līdzekļi drīkst būt dzirdami, sataustāmi vai redzami vai var apvienot divus vai vairākus veidus. Redzamai norādei jābūt saskatāmai visos parasta apgaismojuma apstākļos.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.3.3.   ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšējās siksnas specifikācijas

ISOFIX

6.3.3.1.   Augšējās siksnas savienojums

Augšējās siksnas savienojumam jābūt ISOFIX augšējās siksnas kāsim, kā redzams 0.c) attēlā, vai līdzīgām ierīcēm, kas ietilpst 0.c) attēlā norādītajos izmēros.

ISOFIX

6.3.3.2.   ISOFIX augšējās siksnas īpašības

ISOFIX

ISOFIX augšējo siksnu atbalsta siksna (vai tās ekvivalents), nodrošinot regulēšanas un spriegojuma atbrīvošanas iespēju.

ISOFIX

6.3.3.2.1.   ISOFIX augšējās siksnas garums

ISOFIX

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas augšējās siksnas garums ir vismaz 2 000 mm.

ISOFIX

6.3.3.2.2.   Siksnas nospriegojuma indikators

ISOFIX augšējā siksna vai ISOFIX bērnu sēdeklis ir aprīkots ar ierīci, kas norāda, ka siksnai nav vaļīgu posmu. Ierīce drīkst būt regulēšanas un spriegojuma atbrīvošanas ierīces daļa.

ISOFIX

ISOFIX

6.3.3.2.3.   Izmēri

ISOFIX augšējās siksnas kāšu saslēguma izmēri ir redzami 0.c) attēlā.

ISOFIX

0.c) attēls

0.c) attēls

ISOFIX augšējās siksnas savienojuma (kāša tipa) izmēri

ISOFIX

Image

6.3.4.   Regulēšanas iespējas

ISOFIX fiksētājierīces vai ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir regulējama, lai to varētu piestiprināt Noteikumā Nr. 14 aprakstītajās ISOFIX stiprinājumu atrašanās vietās.

ISOFIX

ISOFIX

ISOFIX

6.4.   Marķējuma kontrole

6.4.1.   Tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, pārbauda, vai marķējums atbilst 4. punkta prasībām.

6.5.   Uzstādīšanas un lietošanas instrukcijas kontrole

6.5.1.   Tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testus, pārbauda, vai uzstādīšanas un lietošanas instrukcijas atbilst 15. punkta nosacījumiem.

7.   KONKRĒTAS SPECIFIKĀCIJAS

7.1.   Noteikumi, kas attiecas uz nokomplektētu ierobežotājsistēmu

7.1.1.   Izturība pret koroziju

7.1.1.1.   Visai bērnu ierobežotājsistēmai vai tās daļām, kas pakļautas korozijai, veic 8.1.1. punktā noteikto korozijas testu.

7.1.1.2.   Pēc 8.1.1.1. un 8.1.1.2. punktā noteiktā korozijas testa lietpratīgs vērotājs ar neapbruņotu aci nevar saskatīt pazīmes, kas liecina par nolietojumu, kurš apdraud bērnu ierobežotājsistēmas pienācīgu darbību, vai par vērā ņemamu koroziju.

7.1.2.   Enerģijas absorbcija

7.1.2.1.   Visām ierīcēm ar atzveltnēm šo noteikumu 18. pielikumā noteiktās zonās, testējot saskaņā ar šo noteikumu 17. pielikumu, lielākais paātrinājums ir mazāks par 60 g. Šī prasība attiecas arī uz tām trieciena vairogu zonām, kas atrodas galvas trieciena zonā.

7.1.2.2.   Bērnu ierobežotājsistēmām ar pastāvīgi mehāniski piestiprinātām regulējamām galvas atbalsta ierīcēm, kur pieaugušo drošības jostas vai četrpunktu bērnu drošības jostas augstumu tieši kontrolē ar regulējamo galvas atbalstu, nav nepieciešams pieprasīt enerģiju absorbciju tajās 18. pielikumā noteiktajās zonās, ar kurām manekena galvai nav saskares, t. i., aiz galvas atbalsta.

7.1.3.   Apgāšanās

7.1.3.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu testē, kā noteikts 8.1.2. punktā; manekens neizkrīt no ierīces un, testa sēdeklim atrodoties stāvoklī ar augšu uz leju, manekena galva nepārvietojas vairāk par 300 mm prom no sava sākotnējā stāvokļa vertikālā virzienā attiecībā pret testa sēdekli.

7.1.4.   Dinamiskais tests

7.1.4.1.   Vispārīgi nosacījumi. Bērnu ierobežotājsistēmai veic dinamisko testu saskaņā ar 8.1.3. punktu.

7.1.4.1.1.   “Universālās”, “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas testē uz testa ratiņiem, izmantojot 6. punktā noteikto testa sēdekli un saskaņā ar 8.1.3.1. punkta nosacījumiem.

7.1.4.1.2.   “Transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas testē ar katru transportlīdzekļa modeli, kuram bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta. Tehniskais dienests, kas atbildīgs par testu veikšanu, var samazināt testējamo transportlīdzekļu modeļu skaitu, ja tie daudz neatšķiras 7.1.4.1.2.3. punktā uzskaitītajos aspektos. Bērnu ierobežotājsistēmu var testēt vienā no turpmāk minētajiem veidiem:

| 7.1.4.1.2.1. | uzstādītu uz pabeigta transportlīdzekļa, kā noteikts 8.1.3.3. punktā; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1.

uzstādītu uz pabeigta transportlīdzekļa, kā noteikts 8.1.3.3. punktā;

| 7.1.4.1.2.2. | transportlīdzekļa korpusā uz testa ratiņiem, kā noteikts 8.1.3.2. punktā; vai |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2.

transportlīdzekļa korpusā uz testa ratiņiem, kā noteikts 8.1.3.2. punktā; vai

| 7.1.4.1.2.3. | pietiekami lielā transportlīdzekļa korpusa daļā, kas vajadzīgajā apjomā pārstāv transportlīdzekļa konstrukciju un trieciena virsmas. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot aizmugurējā sēdeklī, korpusa daļas ietver priekšējā sēdekļa aizmuguri, aizmugurējo sēdekli, grīdas paneli, B un C balstus un jumtu. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot priekšējā sēdeklī, korpusa daļas ietver paneli, A balstus, vējstiklu, visas sviras un pogas uz grīdas vai konsolē, priekšējo sēdekli, grīdas paneli un griestus. Turklāt ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot kombinācijā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, daļas ietver arī attiecīgo(-ās) pieauguša cilvēka drošības jostu(-as). Tehniskais dienests, kas atbild par testu veikšanu, var ļaut atsevišķas sastāvdaļas neiekļaut, ja uzskata, ka tās ir liekas. Testēšanu veic saskaņā ar 8.1.3.2. punktu. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3.

pietiekami lielā transportlīdzekļa korpusa daļā, kas vajadzīgajā apjomā pārstāv transportlīdzekļa konstrukciju un trieciena virsmas. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot aizmugurējā sēdeklī, korpusa daļas ietver priekšējā sēdekļa aizmuguri, aizmugurējo sēdekli, grīdas paneli, B un C balstus un jumtu. Ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot priekšējā sēdeklī, korpusa daļas ietver paneli, A balstus, vējstiklu, visas sviras un pogas uz grīdas vai konsolē, priekšējo sēdekli, grīdas paneli un griestus. Turklāt ja bērnu ierobežotājsistēmu paredzēts izmantot kombinācijā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, daļas ietver arī attiecīgo(-ās) pieauguša cilvēka drošības jostu(-as). Tehniskais dienests, kas atbild par testu veikšanu, var ļaut atsevišķas sastāvdaļas neiekļaut, ja uzskata, ka tās ir liekas. Testēšanu veic saskaņā ar 8.1.3.2. punktu.

7.1.4.1.3.   Dinamisko testu veic bērnu ierobežotājsistēmām, kas iepriekš nav bijušas pakļautas slodzei.

7.1.4.1.4.   Dinamiskajā testā neviena bērnu ierobežotājsistēmas daļa, kas faktiski palīdz noturēt bērnu vajadzīgajā stāvoklī, nesalūst, un neviena sprādze, bloķēšanas sistēma vai pārvietošanas sistēma neatbrīvojas.

7.1.4.1.5.   Attiecībā uz “neintegrētu tipu” izmantojamā drošības josta ir standarta drošības josta ar tās stiprinājuma kronšteiniem, kā noteikts šo noteikumu 13. pielikumā. Tas neattiecas uz “transportlīdzeklim raksturīgajiem” apstiprinājumiem – šajā gadījumā izmanto faktisko transportlīdzekļa drošības jostu.

7.1.4.1.6.   Ja “transportlīdzeklim raksturīgu” bērnu ierobežotājsistēmu uzstāda zonā aiz pašas tālākās aizmugurējās uz priekšu vērstās pieauguša cilvēka sēdvietas (piemēram, bagāžas nodalījumā), veic vienu testu ar vislielāko(-ajiem) manekenu(-iem) pabeigtā transportlīdzeklī, kā noteikts 8.1.3.3.3. punktā. Ja izgatavotājs vēlas, var veikt citus testus, ieskaitot ražojumu atbilstības testu, kā noteikts 8.1.3.2. punktā.

7.1.4.1.7.   Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” katru šajos noteikumos paredzēto dinamisko testu katrai masas grupai veic divreiz: pirmoreiz, izmantojot galveno ierobežotājsistēmu, un otrreiz, izmantojot visas ierobežotājierīces. Veicot šos testus, īpašo uzmanību pievērš 6.2.3. un 6.2.4. punkta prasībām.

7.1.4.1.8.   Dinamiskajos testos standarta drošības josta, ko izmanto bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanai, neatraisās no vadīklām vai bloķēšanas ierīcēm, ko izmanto veicamajā testā.

7.1.4.1.9.   Bērnu ierobežotājierīci ar atbalsta stieni testē šādi:

| a) | attiecībā uz daļēji universālo kategoriju priekšējas sadursmes testus veic, atbalsta stieņa regulējumam esot gan maksimālajā, gan minimālajā iespējamā stāvoklī attiecībā pret ratiņu grīdas paneļa novietojumu. Aizmugures trieciena testus veic tehniskā dienesta izvēlētajā nelabvēlīgākajā novietojumā. Veicot testus, atbalsta stieni atbalsta pret ratiņu grīdas paneli, kā aprakstīts 6. pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlā. Ja starp stieņa īsāko garumu un grīdas paneļa augstāko līmeni ir atstarpe, stieni noregulē grīdas paneļa līmenī 140 mm zem Cr. Ja stieņa maksimālais garums ir lielāks nekā to ļauj noregulēt zemākais grīdas paneļa līmenis, stieni noregulē zemākajā paneļa līmenī 280 mm zem Cr. Attiecībā uz atbalsta stieni ar regulējamām pakāpēm, atbalsta stieņa garumu noregulē nākamajā stāvoklī, lai nodrošinātu, ka atbalsta stienim ir saskare ar grīdu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz daļēji universālo kategoriju priekšējas sadursmes testus veic, atbalsta stieņa regulējumam esot gan maksimālajā, gan minimālajā iespējamā stāvoklī attiecībā pret ratiņu grīdas paneļa novietojumu. Aizmugures trieciena testus veic tehniskā dienesta izvēlētajā nelabvēlīgākajā novietojumā. Veicot testus, atbalsta stieni atbalsta pret ratiņu grīdas paneli, kā aprakstīts 6. pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlā. Ja starp stieņa īsāko garumu un grīdas paneļa augstāko līmeni ir atstarpe, stieni noregulē grīdas paneļa līmenī 140 mm zem Cr. Ja stieņa maksimālais garums ir lielāks nekā to ļauj noregulēt zemākais grīdas paneļa līmenis, stieni noregulē zemākajā paneļa līmenī 280 mm zem Cr. Attiecībā uz atbalsta stieni ar regulējamām pakāpēm, atbalsta stieņa garumu noregulē nākamajā stāvoklī, lai nodrošinātu, ka atbalsta stienim ir saskare ar grīdu;

| b) | attiecībā uz atbalsta stieņiem, kas neatrodas simetrijas plaknē, tehniskais dienests testam izvēlas nelabvēlīgāko novietojumu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atbalsta stieņiem, kas neatrodas simetrijas plaknē, tehniskais dienests testam izvēlas nelabvēlīgāko novietojumu;

| c) | konkrētas transportlīdzekļa kategorijas gadījumā atbalsta stieni noregulē, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs. |
| --- | --- |

c)

konkrētas transportlīdzekļa kategorijas gadījumā atbalsta stieni noregulē, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs.

7.1.4.1.10.   Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmu, kurā izmantota ISOFIX stiprinājumu sistēma un pretrotācijas ierīce, ja tāda ir, dinamisko testu veic:

ISOFIX

| 7.1.4.1.10.1. | A un B izmēru klases ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām:






  7.1.4.1.10.1.1. | izmantojot pretrotācijas ierīci; un |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.10.1.

A un B izmēru klases ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām:

ISOFIX

7.1.4.1.10.1.1.

izmantojot pretrotācijas ierīci; un

| 7.1.4.1.10.1.2. | neizmantojot pretrotācijas ierīci. Šī prasība nav spēkā, ja kā pretrotācijas ierīci izmanto pastāvīgu un neregulējamu atbalsta stieni; |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2.

neizmantojot pretrotācijas ierīci. Šī prasība nav spēkā, ja kā pretrotācijas ierīci izmanto pastāvīgu un neregulējamu atbalsta stieni;

| 7.1.4.1.10.2. | citu izmēru klašu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – izmantojot pretrotācijas ierīci. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2.

citu izmēru klašu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām – izmantojot pretrotācijas ierīci.

ISOFIX

7.1.4.2.   Krūškurvja paātrinājums (5)

5

7.1.4.2.1.   Galīgais krūškurvja paātrinājums nepārsniedz 55 g, izņemot atsevišķus periodus, kuru kopīgais ilgums nepārsniedz 3 ms.

7.1.4.2.2.   Paātrinājuma vertikālā sastāvdaļa virzienā no vēdera uz galvu nepārsniedz 30 g, izņemot atsevišķus periodus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 3 ms.

7.1.4.3.   Iespiešanās vēderā (6)

6

7.1.4.3.1.   Veicot 8. pielikuma 1. papildinājuma 5.3. punktā noteikto pārbaudi, nav redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā būtu iespiedumi, ko radījušas kādas ierobežotājierīces daļas.

7.1.4.4.   Manekena pārvietošanās

7.1.4.4.1.   “Universālās”, “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas:

| 7.1.4.4.1.1. | Uz priekšu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm BA un DA, kā definēts 1. attēlā, izņemot bērnu sēdekļus, ja izmanto lielāko manekenu P10 ar vērtību 840 mm attiecībā pret DA plakni.

  1. attēls


  Ietaise uz priekšu vērstas ierīces testēšanai |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1.

Uz priekšu vērstas bērnu ierobežotājsistēmas: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm BA un DA, kā definēts 1. attēlā, izņemot bērnu sēdekļus, ja izmanto lielāko manekenu P10 ar vērtību 840 mm attiecībā pret DA plakni.

1. attēls

1. attēls

Ietaise uz priekšu vērstas ierīces testēšanai

Ietaise uz priekšu vērstas ierīces testēšanai

Image

| 7.1.4.4.1.2. | Uz aizmuguri vērstas bērnu ierobežotājsistēmas:






  7.1.4.4.1.2.1. | Bērnu ierobežotājsistēmas, kas balstās pret paneli: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm AB, AD un DCr, kā definēts 2. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

  2. attēls


  Ietaise uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai |
| --- | --- | --- |

7.1.4.4.1.2.

Uz aizmuguri vērstas bērnu ierobežotājsistēmas:

7.1.4.4.1.2.1.

Bērnu ierobežotājsistēmas, kas balstās pret paneli: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm AB, AD un DCr, kā definēts 2. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

2. attēls

2. attēls

Ietaise uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Ietaise uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Image

| 7.1.4.4.1.2.2. | 0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret paneli, un kulbiņas: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm AB, AD un DE, kā norādīts 3. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

  3. attēls


  Ietaise tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret paneli |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.2.

0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret paneli, un kulbiņas: manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm AB, AD un DE, kā norādīts 3. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

3. attēls

3. attēls

Ietaise tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret paneli

Ietaise tādu 0. grupas bērnu ierobežotājierīču testēšanai, kas nebalstās pret paneli

Image

| 7.1.4.4.1.2.3. | Citas, izņemot 0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret paneli:
  Manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm FD, FG un DE, kā norādīts 4. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.
  Gadījumā, ja šāda bērnu ierobežotājsistēma saskaras ar 100 mm diametra stieni un ir izpildīti visi izpildes kritēriji, veic vēl vienu dinamisko testu (frontāls trieciens) ar vissmagāko manekenu, kāds paredzēts šādai bērnu ierobežotājsistēmai, un bez 100 mm diametra stieņa; prasības šim testam ir, lai būtu izpildīti visi kritēriji, izņemot pārvietošanos uz priekšu.

  4. attēls


  Ietaise citu, izņemot 0. grupas, uz aizmuguri vērstu ierobežotājierīču, kas nebalstās pret paneli, testēšanai |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.3.

Citas, izņemot 0. grupas bērnu ierobežotājsistēmas, kas nebalstās pret paneli:

Manekena galva nepārvietojas tālāk par plaknēm FD, FG un DE, kā norādīts 4. attēlā. Šā kritērija izpildi vērtē līdz 300 ms vai līdz brīdim, kad manekens ir pilnībā apstājies, atkarībā no tā, kas notiek pirmais.

Gadījumā, ja šāda bērnu ierobežotājsistēma saskaras ar 100 mm diametra stieni un ir izpildīti visi izpildes kritēriji, veic vēl vienu dinamisko testu (frontāls trieciens) ar vissmagāko manekenu, kāds paredzēts šādai bērnu ierobežotājsistēmai, un bez 100 mm diametra stieņa; prasības šim testam ir, lai būtu izpildīti visi kritēriji, izņemot pārvietošanos uz priekšu.

4. attēls

4. attēls

Ietaise citu, izņemot 0. grupas, uz aizmuguri vērstu ierobežotājierīču, kas nebalstās pret paneli, testēšanai

Ietaise citu, izņemot 0. grupas, uz aizmuguri vērstu ierobežotājierīču, kas nebalstās pret paneli, testēšanai

Image

7.1.4.4.2.   “Transportlīdzeklim raksturīgas” bērnu ierobežotājsistēmas: testējot pabeigtā transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa korpusā, galva nesaskaras ne ar vienu transportlīdzekļa daļu. Ja saskare tomēr ir, galvas trieciena ātrums ir mazāks par 24 km/h, un daļa, ar kuru notikusi saskare, atbilst enerģijas absorbcijas testa prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 21 4. pielikumā. Testos ar pabeigtiem transportlīdzekļiem pēc testa ir iespējams izņemt manekenus no bērnu ierobežotājsistēmas, nelietojot darbarīkus.

7.1.5.   Noturība pret temperatūru

7.1.5.1.   Sprādžu komplektiem, spriegotājiem, regulētājierīcēm un saslēgšanas ierīcēm, ko var ietekmēt temperatūra, veic 8.2.8. punktā noteikto temperatūras testu.

7.1.5.2.   Pēc 8.2.8.1. punktā noteiktā temperatūras testa lietpratīgs vērotājs ar neapbruņotu aci nevar saskatīt pazīmes, kas liecina par nolietojumu, kurš apdraud bērnu ierobežotājsistēmas pienācīgu darbību.

7.2.   Noteikumi, kas attiecas uz ierobežotājsistēmas atsevišķajām sastāvdaļām

7.2.1.   Sprādze

7.2.1.1.   Sprādzes konstrukcija ir tāda, lai to nevarētu nepareizi izmantot. Tas cita starpā nozīmē, ka sprādzi nav iespējams atstāt daļēji slēgtā stāvoklī; sprādzi saslēdzot, nav iespējams nejauši sajaukt sprādzes daļas; sprādze saslēdzas tikai tad, kad ir iesaistītas visas daļas. Sprādzes daļas, kas saskaras ar bērna ķermeni, nav šaurākas par minimālo siksnas platumu, kā norādīts 7.2.4.1.1. punktā. Šo punktu nepiemēro drošības jostas komplektiem, kas jau ir apstiprināti saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai ar citu ekvivalentu spēkā esošu standartu. Attiecībā uz “ierobežotājsistēmu īpašām vajadzībām” vienīgi galvenās ierobežotājierīces sprādzei jāatbilst 7.2.1.1. līdz 7.2.1.9. punkta (ieskaitot) prasībām.

7.2.1.2.   Sprādze paliek aiztaisīta jebkurā stāvoklī, arī tad, ja tai nepieliek slodzi. To ir viegli izmantot un satvert. Sprādzi atver, nospiežot pogu vai tamlīdzīgu ierīci. Virsmai, kurai piemēro minēto spiedienu, ja poga ir atvērta un ja virsmu projicē plaknē, kas ir perpendikulāra pogas sākotnējam kustības virzienam, ir šādi izmēri: attiecībā uz iegremdētām ierīcēm – vismaz 4,5 cm2 laukums un vismaz 15 mm platums; attiecībā uz negremdētām ierīcēm – vismaz 2,5 cm2 laukums un vismaz 10 mm platums. Platums ir mazākais no diviem izmēriem, kas veido noteikto laukumu un to mēra taisnleņķī pret atvēršanas pogas kustības virzienu.

2

2

7.2.1.3.   Sprādzes atvēršanas laukums ir sarkanā krāsā. Sprādzes pārējās daļas nav šajā krāsā.

7.2.1.4.   Bērnu ir iespējams atbrīvot no ierobežotājsistēmas, veicot vienu darbību ar vienu sprādzi. 0. un 0+ grupai ir atļauts izņemt bērnu kopā ar ierīcēm, piemēram, bērnu turētāju/kulbiņu/kulbiņas ierobežotājsistēmu, ja bērnu ierobežotājsistēmu var atbrīvot, veicot darbības ne vairāk kā ar divām sprādzēm.

7.2.1.4.1.   Saspraužamu savienojumu starp četrpunktu drošības jostas plecu siksnām uzskata par neatbilstīgu prasībai par vienas darbības veikšanu, kā noteikts 7.2.1.4. punktā.

7.2.1.5.   II un III grupas ierobežotājsistēmās sprādze ir izvietota tā, lai bērns varētu to aizsniegt. Turklāt visu grupu ierobežotājsistēmās tā ir izvietota tā, lai tās nolūks un darbības veids būtu uzreiz izprotams glābējam avārijas situācijā.

7.2.1.6.   Sprādzes atvēršana ļauj izņemt bērnu neatkarīgi no “krēsla”, “krēsla balsta” vai “trieciena vairoga”, ja tāds uzstādīts, un, ja ierīcē ietilpst kājstarpes siksna, to atver, izmantojot to pašu sprādzi.

7.2.1.7.   Sprādze spēj izturēt 8.2.8.1. punktā norādītās temperatūras testa darbības prasības un atkārtotu izmantošanu, un pirms 8.1.3. punktā noteiktā dinamiskā testa sprādzei izdara testu, kurā veic 5 000 ± 5 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

7.2.1.8.   Sprādzei veic turpmāk minētos atvēršanas testus:

7.2.1.8.1.   Tests ar slodzi

7.2.1.8.1.1.   Šim testam izmanto bērnu ierobežotājsistēmu, kurai jau ir veikts 8.1.3. punktā noteiktais dinamiskais tests.

7.2.1.8.1.2.   Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi 8.2.1.1. punktā noteiktajā testā, nepārsniedz 80 N.

7.2.1.8.2.   Tests bez slodzes

7.2.1.8.2.1.   Šim testam izmanto sprādzi, kura iepriekš nav bijusi pakļauta slodzei. Spēks, kas vajadzīgs, lai atvērtu sprādzi, kad tā ir bez slodzes, ir no 40 līdz 80 N 8.2.1.2. punktā noteiktajos testos.

7.2.1.9.   Stiprība

7.2.1.9.1.   Testos saskaņā ar 8.2.1.3.2. punktu neviena sprādzes vai līdzās esošo siksnu un regulētājierīču daļa nesalūzt un nesadalās.

7.2.1.9.2.   Četrpunktu drošības jostas sprādze 0. un 0+ masas grupā iztur 4 000 N.

7.2.1.9.3.   Četrpunktu drošības jostas sprādze I un augstākās masas grupās iztur 10 000 N.

7.2.1.9.4.   Kompetentā iestāde var iztikt bez sprādzes stiprības testa, ja jau pieejamā informācija padara testu nevajadzīgu.

7.2.2.   Regulētājierīce

7.2.2.1.   Regulētājierīces darbības apjoms ir pietiekams, lai pareizi varētu noregulēt bērnu ierobežotājsistēmu visiem tās masas grupas manekeniem, kurai ierīce ir paredzēta, un lai to kārtīgi varētu uzstādīt visos norādītajos transportlīdzekļu modeļos.

7.2.2.2.   Visas regulētājierīces ir “ātrās regulētājierīces”, izņemot regulētājierīces, kuras lieto tikai sākotnējā ierobežotājsistēmas uzstādīšanā transportlīdzeklī – šajā gadījumā tās var arī nebūt “ātrās regulētājierīces”.

7.2.2.3.   “Ātrās regulētājierīces” tipa ierīces ir viegli aizsniegt, kad bērnu ierobežotājsistēma ir pareizi uzstādīta un bērns vai manekens ir savā vietā.

7.2.2.4.   “Ātrās regulētājierīces” tipa ierīci ir viegli noregulēt atbilstoši bērna ķermeņa uzbūvei. Konkrēti, izdarot testu saskaņā ar 8.2.2.1. punktu, manuālas regulētājierīces darbināšanai vajadzīgais spēks nepārsniedz 50 N.

7.2.2.5.   Testē divus katra bērnu ierobežotājsistēmas regulētājierīču veida paraugus saskaņā ar 8.2.8.1. un 8.2.3. punktā minētajām temperatūras testa darbības prasībām.

7.2.2.5.1.   Siksnas izslīdējums vienai regulētājierīcei nepārsniedz 25 mm un visām regulētājierīcēm – 40 mm.

7.2.2.6.   Testējot saskaņā ar 8.2.2.1. punktu, ierīce nedrīkst salūzt vai sadalīties.

7.2.2.7.   Bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzstādīta regulētājierīce spēj izturēt atkārtotu izmantošanu, un pirms 8.1.3. punktā minētā dinamiskā testa tai izdara testu, kurā veic 5 000 ± 5 ciklus, kā noteikts 8.2.7. punktā.

7.2.3.   Spriegotāji

7.2.3.1.   Spriegotāji, kas bloķējas automātiski

7.2.3.1.1.   Tādas drošības jostas siksna, kas aprīkota ar spriegotāju, kurš bloķējas automātiski, starp spriegotāja bloķēšanas pozīcijām izkustas ne vairāk kā 30 mm. Ja drošības jostas lietotājs pavirzās atpakaļ, josta vai nu paliek sākotnējā stāvoklī, vai automātiski atgriežas tajā, kad drošības jostas lietotājs no jauna pavirzās uz priekšu.

7.2.3.1.2.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 7 N – to mēra jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 8.2.4.1. punktā. Ja spriegotājs ir krūškurvja ierobežotāja daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 2 N vai lielāks par 7 N – to mēra līdzīgi. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi. Ja komplektā ietilpst tāda ierīce ar manuālu vai automātisku vadību, kas neļauj siksnai pilnīgi savilkties, tad, izdarot minētos mērījumus, šo ierīci nedarbina.

7.2.3.1.3.   Siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz tai izdarīts 5 000 ciklu, un to veic 8.2.4.2. punktā aprakstītajos apstākļos. Pēc tam spriegotājam pārbauda 8.2.8.1. punktā noteiktās temperatūras testa darbības prasības un tam veic 8.1.1. punktā aprakstīto korozijas testu, kā arī testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 8.2.4.5. punktā. Pēc tam spriegotājam ar apmierinošiem rezultātiem izdara vēl 5 000 izvilkšanas un savilkšanās ciklu. Pēc iepriekš minētajiem testiem spriegotājs vēl aizvien darbojas bez kļūdām un atbilst 7.2.3.1.1. un 7.2.3.1.2. punkta prasībām.

7.2.3.2.   Spriegotāji ar avārijas bloķēšanu

7.2.3.2.1.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu pēc testēšanas saskaņā ar 8.2.4.3. punktu atbilst šādiem nosacījumiem.

| 7.2.3.2.1.1. | Tas ir bloķējies, kad transportlīdzekļa ātruma samazinājums sasniedz 0,45 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1.

Tas ir bloķējies, kad transportlīdzekļa ātruma samazinājums sasniedz 0,45 g.

| 7.2.3.2.1.2. | Tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas virzienā, ir mazāks par 0,8 g. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2.

Tas nebloķējas, ja siksnas paātrinājums, ko mēra siksnas attīšanas virzienā, ir mazāks par 0,8 g.

| 7.2.3.2.1.3. | Tas nebloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas nepārsniedz 12° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3.

Tas nebloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas nepārsniedz 12° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis izgatavotājs.

| 7.2.3.2.1.4. | Tas bloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas ir vismaz 27° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4.

Tas bloķējas, kad tā devēju sasver leņķī, kas ir vismaz 27° jebkurā virzienā no uzstādīšanas stāvokļa, ko norādījis izgatavotājs.

7.2.3.2.2.   Ja spriegotāja darbība ir atkarīga no ārēja signāla vai enerģijas avota, ierīces konstrukcija nodrošina automātisku spriegotāja bloķēšanos signāla vai enerģijas avota zuduma vai pārtraukuma gadījumā.

7.2.3.2.3.   Spriegotājs ar avārijas bloķēšanu un daudzkāršo jutību atbilst norādītajām prasībām. Turklāt, ja viens no jutības faktoriem attiecas uz siksnas izvilkšanu, bloķēšana notiek, ja siksnas paātrinājums, mērot siksnas izvilkšanas ass virzienā, ir 1,5 g.

7.2.3.2.4.   Visos 7.2.3.2.1.1. un 7.2.3.2.3. punktā minētajos testos siksnas posma garums, ko var izvilkt pirms spriegotāja bloķēšanās, nepārsniedz 50 mm, ko mēra no 8.2.4.3.1. punktā precizētās attīšanās garuma atzīmes. Testā, kas paredzēts 7.2.3.2.1.2. punktā, spriegotājs nebloķējas, iekams nav izvilkts vismaz 50 mm garš siksnas posms, kuru mēra no 8.2.4.3.1. punktā noteiktās attīšanās garuma atzīmes.

7.2.3.2.5.   Ja spriegotājs ir klēpja drošības jostas daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 7 N – to mēra jostas brīvajā posmā starp manekenu un spriegotāju, kā noteikts 8.2.4.1. punktā. Ja spriegotājs ir krūškurvja ierobežotāja daļa, tad siksnas savilkšanās spēks nav mazāks par 2 N vai lielāks par 7 N – to mēra līdzīgi. Ja siksna iet caur vadīklu vai trīsi, tad savilkšanās spēku mēra siksnas brīvajā posmā starp manekenu un vadīklu vai trīsi. Ja komplektā ietilpst tāda ierīce ar manuālu vai automātisku vadību, kas neļauj siksnai pilnīgi savilkties, tad, izdarot minētos mērījumus, šo ierīci nedarbina.

7.2.3.2.6.   Siksnu atkārtoti izvelk no spriegotāja un ļauj tai atkal savilkties, līdz tai izdarīts 40 000 ciklu, un to veic 8.2.4.2. punktā noteiktajos apstākļos. Pēc tam spriegotājam pārbauda 8.2.8.1. punktā minētās temperatūras testa darbības prasības un tam veic 8.1.1. punktā aprakstīto korozijas testu, kā arī testē tā izturību pret putekļiem, kā aprakstīts 8.2.4.5. punktā. Pēc tam spriegotājam ar apmierinošiem rezultātiem izdara vēl 5 000 izvilkšanas un savilkšanās ciklu (tādējādi kopējais ciklu skaits ir 45 000). Pēc iepriekš minētajiem testiem spriegotājs vēl aizvien darbojas bez kļūdām un atbilst 7.2.3.2.1. līdz 7.2.3.2.5. punkta prasībām.

7.2.4.   Siksnas

7.2.4.1.   Platums

7.2.4.1.1.   To bērnu ierobežotājsistēmas siksnu, kas saskaras ar manekenu, minimālais platums ir 25 mm 0., 0+ un I grupai un 38 mm – II un III grupai. Šos izmērus nosaka, veicot 8.2.5.1. punktā noteikto siksnas stiprības testu, tā laikā neapturot testēšanas iekārtu, un ar slodzi, kas vienāda ar 75 procentiem no siksnas pārraušanas spēka.

7.2.4.2.   Stiprība pēc kondicionēšanas telpās

7.2.4.2.1.   Diviem siksnas paraugiem, kas kondicionēti atbilstīgi 8.2.5.2.1. punktam, siksnas pārraušanas spēku nosaka saskaņā ar 8.2.5.1.2. punktu.

7.2.4.2.2.   Pārraušanas spēka lieluma atšķirība abiem paraugiem nav lielāka par 10 % no lielākā izmērītā pārraušanas spēka.

7.2.4.3.   Stiprība pēc kondicionēšanas īpašos apstākļos

7.2.4.3.1.   Divām siksnām, kas kondicionētas atbilstīgi kādai no 8.2.5.2. punkta daļām (izņemot 8.2.5.2.1. punktu), siksnas pārraušanas spēks nav mazāks par 75 % no vidējā spēka, ko nosaka 8.2.5.1. punktā minētajā testā.

7.2.4.3.2.   Turklāt pārraušanas spēks nav mazāks par 3,6 kN 0., 0+ un I grupas ierobežotājsistēmām, 5 kN – II grupas un 7,2 kN – III grupas ierobežotājsistēmām.

7.2.4.3.3.   Kompetentā iestāde var iztikt bez viena vai vairākiem šiem testiem, ja izmantotā materiāla sastāvs vai par to jau pieejamā informācija minētos testus padara nevajadzīgus.

7.2.4.3.4.   1. veida abrazīvās kondicionēšanas procedūru, kas noteikta 8.2.5.2.6. punktā, veic tikai tad, ja 8.2.3. punktā minētajā mikroslīdēšanas testā rezultāts pārsniedz 50 procentus no ierobežojuma, kas minēts 7.2.2.5.1. punktā.

7.2.4.4.   Siksnu nav iespējams pilnībā izvilkt cauri nevienai regulētājierīcei, sprādzēm vai stiprinājuma punktiem.

7.2.5.   Saslēgšanas ierīce

7.2.5.1.   Saslēgšanas ierīce ir pastāvīgi piestiprināta bērnu ierobežotājsistēmai.

7.2.5.2.   Saslēgšanas ierīce nedrīkst samazināt pieauguša cilvēka drošības jostas ilgizturību, un tai pārbauda 8.2.8.1. punktā noteiktajās temperatūras testa darbības prasības.

7.2.5.3.   Saslēgšanas ierīce nedrīkst kavēt bērna ātru izņemšanu.

7.2.5.4.   A klases ierīces

Pēc 8.2.6.1. punktā minētā testa siksnas izslīdēšanas attālums nepārsniedz 25 mm.

7.2.5.5.   B klases ierīces

Pēc 8.2.6.2. punktā minētā testa siksnas izslīdēšanas attālums nepārsniedz 25 mm.

7.2.6.   ISOFIX fiksētājierīču specifikācijas

ISOFIX

“ISOFIX fiksētājierīces” un saslēguma indikatori spēj izturēt atkārtotu izmantošanu un pirms 8.1.3. punktā minētā dinamiskā testa ar tiem veic testu, kurā veic 2 000 ± 5 atvēršanas un aizvēršanas ciklus normālas lietošanas apstākļos.

ISOFIX

8.   TESTU APRAKSTS (7)

7

8.1.   Pilna ierobežotājsistēmas komplekta testi

8.1.1.   Korozija

8.1.1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmas metāla daļas ievieto testa kamerā, kā noteikts 4. pielikumā. Ja bērnu ierobežotājsistēmas sastāvā ir spriegotājs, tad siksnu izvelk visā garumā, bez 100 ± 3 mm. Ja neskaita īsus pārtraukumus, kas var būt vajadzīgi, piemēram, lai pārbaudītu un atjaunotu sāls šķīduma daudzumu, šķīduma iedarbība ilgst 50 ± 0,5 stundas.

8.1.1.2.   Pēc minētās iedarbības beigām bērnu ierobežotājsistēmas metāla daļas saudzīgi nomazgā vai noskalo tīrā tekošā ūdenī, kura temperatūra nepārsniedz 38 °C, lai tādējādi atbrīvotos no sāls nogulsnēm, kas var būt izveidojušās, un ļauj tam 24 ± 1 stundas žūt istabas temperatūrā no 18 līdz 25 °C, lai pēc tam pārbaudītu saskaņā ar 7.1.1.2. punktu.

8.1.2.   Apgāšanās

8.1.2.1.   Manekenu ievieto ierobežotājsistēmās, kas uzstādītas saskaņā ar šiem noteikumiem, ņemot vērā izgatavotāja instrukciju, un ar standarta izliekumu, kā noteikts 8.1.3.6. punktā.

8.1.2.2.   Ierobežotājsistēmu piestiprina testa sēdeklim vai transportlīdzekļa sēdeklim. Visu sēdekli kopumā apgriež 360° leņķī ap sēdekļa asi vidējā garenvirziena plaknē, ar ātrumu 2–5 grādi sekundē. Šā testa nolūkā 6. pielikumā aprakstītajam testa sēdeklim var būt piestiprinātas transportlīdzeklim raksturīgas ierīces.

8.1.2.3.   Šo testu izdara vēlreiz, griežot pretējā virzienā, pēc tam, kad, ja vajadzīgs, manekens ir novietots atpakaļ sākotnējā pozīcijā. Ar rotācijas asi horizontālajā plaknē un 90° leņķī pret divos iepriekšējos testos izmantoto asi, procedūru atkārto abos rotācijas virzienos.

8.1.2.4.   Šos testus veic, izmantojot gan mazāko, gan lielāko piemēroto manekenu no attiecīgās grupas vai grupām, kurai(-ām) ierobežotājierīce ir paredzēta.

8.1.3.   Dinamiskie testi

8.1.3.1.   Testi uz ratiņiem un testa sēdekļa

8.1.3.1.1.   Uz priekšu vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.1.1.1.   Dinamiskajā testā izmantojamie ratiņi un testa sēdeklis atbilst šo noteikumu 6. pielikuma prasībām, un dinamiskās sadursmes testa sagatavošanas procedūra ir saskaņā ar 21. pielikumu.

8.1.3.1.1.2.   Visā ātruma samazinājuma vai paātrinājuma laikā ratiņi paliek horizontālā stāvoklī.

8.1.3.1.1.3.   Ātruma samazinājuma vai paātrinājuma iekārtas

Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs izvēlas vienu no šīm divām iekārtām:

8.1.3.1.1.3.1.   Ātruma samazināšanas testa iekārta

Ratiņu ātruma samazinājumu panāk ar šo noteikumu 6. pielikumā attēloto iekārtu vai kādu citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzvērtīgus rezultātus. Minētā iekārta atbilst 8.1.3.4. punktā un šeit noteiktajām izpildes prasībām.

Kalibrēšanas procedūra

Ratiņu ātruma samazinājuma līknei, ja ar tiem veic bērnu ierobežotājsistēmu testus saskaņā ar 8.1.3.1. punktu un ja tie ir nostabilizēti ar inerciālajām masām līdz 55 kg, lai atveidotu vienu aizņemtu bērnu ierobežotājsistēmu, vai ja ar tiem veic bērnu ierobežotajsistēmu testus transportlīdzekļa korpusā saskaņā ar 8.1.3.2. punktu, kad ratiņus nostabilizē ar transportlīdzekļa konstrukciju un inerciālajām masām līdz x reizes 55 kg, kas atveido x aizņemtas bērnu ierobežotājsistēmas, frontāla trieciena gadījumā jāiekļaujas šo noteikumu 7. pielikuma 1. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā, un aizmugures trieciena gadījumā jāiekļaujas šo noteikumu 7. pielikuma 2. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā.

Apturēšanas ierīces kalibrēšanas laikā bremzēšanas ceļš ir 650 ± 30 mm frontāla trieciena gadījumā un 275 ± 20 mm aizmugures trieciena gadījumā.

8.1.3.1.1.3.2.   Paātrinājuma testa iekārta

Dinamiskās testēšanas apstākļi

| | Frontālā trieciena gadījumā ratiņus virza uz priekšu tādējādi, lai testa laikā to kopējā ātruma maiņa ΔV ir 52 + 0 /– 2 km/h un paātrinājuma līkne atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 1. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 10 ms) un (9 g, 20 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17 373 0,5 g paātrinājuma līmenim. |
| --- | --- |

Frontālā trieciena gadījumā ratiņus virza uz priekšu tādējādi, lai testa laikā to kopējā ātruma maiņa ΔV ir 52 + 0 /– 2 km/h un paātrinājuma līkne atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 1. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 10 ms) un (9 g, 20 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17 373 0,5 g paātrinājuma līmenim.

| | Aizmugures trieciena gadījumā ratiņus virza uz priekšu tādējādi, lai testa laikā to kopējā ātruma maiņa ΔV ir 32 + 2 /– 0 km/h un paātrinājuma līkne atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 2. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 5 ms) un (10 g, 10 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17 373 0,5 g paātrinājuma līmenim. |
| --- | --- |

Aizmugures trieciena gadījumā ratiņus virza uz priekšu tādējādi, lai testa laikā to kopējā ātruma maiņa ΔV ir 32 + 2 /– 0 km/h un paātrinājuma līkne atrodas šo noteikumu 7. pielikuma 2. papildinājuma attēlā redzamajā iesvītrotajā laukumā un virs segmenta, ko definē ar koordinātām (5 g, 5 ms) un (10 g, 10 ms). Trieciena sākumu (T0) definē saskaņā ar ISO 17 373 0,5 g paātrinājuma līmenim.

| | Neraugoties uz iepriekš minēto prasību izpildi, tehniskais dienests izmanto ratiņu (kas aprīkoti ar sēdekli) masu virs 380 kg, kā noteikts 6. pielikuma 1. punktā. |
| --- | --- |

Neraugoties uz iepriekš minēto prasību izpildi, tehniskais dienests izmanto ratiņu (kas aprīkoti ar sēdekli) masu virs 380 kg, kā noteikts 6. pielikuma 1. punktā.

| | Taču, ja iepriekš minētos testus veic pie lielāka ātruma un/vai paātrinājuma līkne pārsniedz iesvītrotā laukuma augstāko robežu un bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, testu uzskata par apmierinošu. |
| --- | --- |

Taču, ja iepriekš minētos testus veic pie lielāka ātruma un/vai paātrinājuma līkne pārsniedz iesvītrotā laukuma augstāko robežu un bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

8.1.3.1.1.4.   Veic šādus mērījumus:

| 8.1.3.1.1.4.1. | ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem, lai aprēķinātu bremzēšanas ceļu); |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1.

ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem, lai aprēķinātu bremzēšanas ceļu);

| 8.1.3.1.1.4.2. | bremzēšanas ceļš (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem), ko var aprēķināt kā reģistrētā ātruma samazinājuma koridora divkāršo integrāli; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2.

bremzēšanas ceļš (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem), ko var aprēķināt kā reģistrētā ātruma samazinājuma koridora divkāršo integrāli;

| 8.1.3.1.1.4.3. | manekena galvas pārvietojums vertikālā un horizontālā plaknē I, II un III grupai un manekena, neņemot vērā tā locekļus, pārvietojums 0. un 0+ grupai; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3.

manekena galvas pārvietojums vertikālā un horizontālā plaknē I, II un III grupai un manekena, neņemot vērā tā locekļus, pārvietojums 0. un 0+ grupai;

| 8.1.3.1.1.4.4. | krūškurvja ātruma samazinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4.

krūškurvja ātruma samazinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu;

| 8.1.3.1.1.4.5. | redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5.

redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu;

| 8.1.3.1.1.4.6. | ratiņu ātruma palielinājums vai samazinājums vismaz pirmās 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.6.

ratiņu ātruma palielinājums vai samazinājums vismaz pirmās 300 ms.

8.1.3.1.1.5.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatverot sprādzi.

8.1.3.1.2.   Uz aizmuguri vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.1.2.1.   Testa sēdekli pagriež par 180°, testējot atbilstīgi aizmugures trieciena testa prasībām.

8.1.3.1.2.2.   Testējot uz aizmuguri vērstu bērnu ierobežotājsistēmu, ko paredzēts lietot priekšējā sēdvietā, transportlīdzekļa paneli aizstāj ciets stienis, kas piestiprināts ratiņiem tā, lai visa enerģija tiktu absorbēta bērnu ierobežotājsistēmā.

8.1.3.1.2.3.   Ātruma samazinājuma apstākļi atbilst 8.1.3.1.1.3.1. punkta prasībām.

Paātrinājuma apstākļi atbilst 8.1.3.1.1.3.2. punkta prasībām.

8.1.3.1.2.4.   Veicamie mērījumi ir tādi paši kā tie, kas uzskaitīti 8.1.3.1.1.4. līdz 8.1.3.1.1.4.6. punktā.

8.1.3.2.   Testi uz ratiņiem un transportlīdzekļa korpusā

8.1.3.2.1.   Uz priekšu vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.2.1.1.   Paņēmiens, ko izmanto, lai nostiprinātu transportlīdzekli testa laikā, nav tāds, ar ko padara stiprākus transportlīdzekļa sēdekļu, pieauguša cilvēka drošības jostu stiprinājumus un jebkādus papildu stiprinājumus, ar kuriem nostiprina bērnu ierobežotājsistēmu, vai tāds, kas mazina ietaises normālo deformēšanos. Neizmanto nevienu tādu transportlīdzekļa daļu, kura, ierobežojot manekena kustību, mazinātu slodzi, ko testā pieliek bērnu ierobežotājsistēmai. No ietaises izņemtās daļas var aizstāt ar līdzvērtīgas stiprības daļām, ja vien tās netraucē manekena kustību.

8.1.3.2.1.2.   Stiprinājuma ierīci uzskata par apmierinošu, ja tā nekādi neietekmē ietaisi visā platumā un ja transportlīdzekli vai ietaisi priekšpusē bloķē vai apstādina attālumā, kas ir vismaz 500 mm no ierobežotājsistēmas stiprinājuma. Aizmugurē ietaisi nostiprina tādā attālumā aiz stiprinājumiem, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu visu 8.1.3.2.1.1. punkta prasību izpildi.

8.1.3.2.1.3.   Transportlīdzekļa sēdekli un bērnu ierobežotājsistēmu uzstāda un novieto tādā pozīcijā, kuru tehniskais dienests, kas izdara apstiprināšanas testus, uzskata par visnelabvēlīgāko stiprības ziņā un kura ir savienojama ar manekena novietojumu transportlīdzeklī. Transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes un bērnu ierobežotājsistēmas pozīciju norāda ziņojumā. Ja transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpums ir regulējams, tad tā bloķējas, kā norādījis izgatavotājs, vai – ja šādu norādījumu nav – tā, lai izveidojies faktiskais atzveltnes leņķis būtu pēc iespējas tuvu 25° leņķim.

8.1.3.2.1.4.   Ja uzstādīšanas un lietošanas instrukcijā nav noteikts citādi, priekšējo sēdekli novieto vistālāk uz priekšu izvirzītajā pozīcijā, kādu parasti lieto bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot priekšējās sēdvietās, un vistālāk uz aizmuguri izvirzītajā parastajā pozīcijā bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot aizmugurējās sēdvietās.

8.1.3.2.1.5.   Ātruma samazinājuma apstākļi atbilst 8.1.3.4. punkta prasībām. Testa sēdeklis ir faktiskā transportlīdzekļa sēdeklis.

8.1.3.2.1.6.   Veic šādus mērījumus:

| 8.1.3.2.1.6.1. | ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem, lai aprēķinātu bremzēšanas ceļu); |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1.

ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem, lai aprēķinātu bremzēšanas ceļu);

| 8.1.3.2.1.6.2. | bremzēšanas ceļš (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem), ko var aprēķināt kā reģistrētā ātruma samazinājuma koridora divkāršo integrāli; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2.

bremzēšanas ceļš (vienīgi ātruma samazināšanas koridoriem), ko var aprēķināt kā reģistrētā ātruma samazinājuma koridora divkāršo integrāli;

| 8.1.3.2.1.6.3. | jebkāda manekena galvas saskaršanās ar kādu no transportlīdzekļa korpusa iekšējām daļām; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3.

jebkāda manekena galvas saskaršanās ar kādu no transportlīdzekļa korpusa iekšējām daļām;

| 8.1.3.2.1.6.4. | krūškurvja ātruma samazinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4.

krūškurvja ātruma samazinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu;

| 8.1.3.2.1.6.5. | redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5.

redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu;

| 8.1.3.2.1.6.6. | ratiņu ātruma palielinājums vai samazinājums vismaz pirmās 300 ms. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.6.

ratiņu ātruma palielinājums vai samazinājums vismaz pirmās 300 ms.

8.1.3.2.1.7.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatverot sprādzi.

8.1.3.2.2.   Uz aizmuguri vērsta ierobežotājsistēma

8.1.3.2.2.1.   Aizmugures trieciena testiem transportlīdzekļa korpusu pagriež uz ratiņiem par 180°.

8.1.3.2.2.2.   Tādas pašas prasības kā frontālajam triecienam.

8.1.3.3.   Tests ar pilnīgi nokomplektētu transportlīdzekli

8.1.3.3.1.   Ātruma samazinājuma apstākļi atbilst 8.1.3.4. punkta prasībām.

8.1.3.3.2.   Frontālā trieciena testu procedūra ir aprakstīta šo noteikumu 9. pielikumā.

8.1.3.3.3.   Aizmugures trieciena testu procedūra ir aprakstīta šo noteikumu 10. pielikumā.

8.1.3.3.4.   Veic šādus mērījumus:

| 8.1.3.3.4.1. | transportlīdzekļa/trieciena devēja ātrums tieši pirms trieciena; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1.

transportlīdzekļa/trieciena devēja ātrums tieši pirms trieciena;

| 8.1.3.3.4.2. | jebkāda manekena galvas saskaršanās (attiecībā uz 0. grupu manekenam neņem vērā tā locekļus) ar kādu no transportlīdzekļa iekšējām daļām; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2.

jebkāda manekena galvas saskaršanās (attiecībā uz 0. grupu manekenam neņem vērā tā locekļus) ar kādu no transportlīdzekļa iekšējām daļām;

| 8.1.3.3.4.3. | krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3.

krūškurvja paātrinājums trijos savstarpēji perpendikulāros virzienos, izņemot jaundzimušā manekenu;

| 8.1.3.3.4.4. | redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4.

redzamas pazīmes, ka vēdera modelēšanas mālā ir iespiedumi (sk. 7.1.4.3.1. punktu), izņemot jaundzimušā manekenu.

8.1.3.3.5.   Ja priekšējo sēdekļu slīpums ir regulējams, tad tie bloķējas, kā norādījis izgatavotājs, vai – ja šādu norādījumu nav – tā, lai izveidojies faktiskais atzveltnes leņķis būtu pēc iespējas tuvu 25° leņķim.

8.1.3.3.6.   Lai noteiktu, vai ir radušies defekti vai bojājumi, pēc trieciena bērnu ierobežotājsistēmu pārbauda vizuāli, neatverot sprādzi.

8.1.3.4.   Dinamiskā testa nosacījumi apkopoti turpmāk sniegtajā tabulā.

| | | Frontālais trieciens | Aizmugures trieciens |
| --- | --- | --- | --- |
| Tests | Ierobežotājsistēma | Ātrums
  (km/h) | Testa impulss | Bremzēšanas ceļš testa laikā (mm) | Ātrums
  (km/h) | Testa impulss | Bremzēšanas ceļš testa laikā (mm) |
| Ratiņi ar testa sēdekli | Uz priekšu vērsta priekšējos un aizmugurējos sēdekļos, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (8) | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta priekšējos un aizmugurējos sēdekļos, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (9) | 50 + 0
  – 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Transportlīdzekļa korpuss uz ratiņiem | Uz priekšu vērsta (8) | 50 + 0
  – 2 | 1 vai 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta (8) | 50 + 2
  – 2 | 1 vai 3 | 650 ± 50 | 30 + 2
  – 0 | 2 vai 4 | 275 ± 25 |
| Viss transportlīdzeklis, tests ar barjeru | Uz priekšu vērsta | 50 + 0
  – 2 | 3 | Nav noteikts | — | — | — |
| Uz aizmuguri vērsta | 50 + 0
  – 2 | 3 | Nav noteikts | 30 + 2
  – 0 | 4 | Nav noteikts |
| Piezīme. | Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar nosacījumiem “uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas” frontālam un aizmugures triecienam. |

Frontālais trieciens

Aizmugures trieciens

Tests

Ierobežotājsistēma

Ātrums

(km/h)

Testa impulss

Bremzēšanas ceļš testa laikā (mm)

Ātrums

(km/h)

Testa impulss

Bremzēšanas ceļš testa laikā (mm)

Ratiņi ar testa sēdekli

Uz priekšu vērsta priekšējos un aizmugurējos sēdekļos, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (8)

8

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta priekšējos un aizmugurējos sēdekļos, universālā, daļēji universālā vai ierobežotā (9)

9

50 + 0

– 2

1

650 ± 50

30 + 2

– 0

2

275 ± 25

Transportlīdzekļa korpuss uz ratiņiem

Uz priekšu vērsta (8)

8

50 + 0

– 2

1 vai 3

650 ± 50

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta (8)

8

50 + 2

– 2

1 vai 3

650 ± 50

30 + 2

– 0

2 vai 4

275 ± 25

Viss transportlīdzeklis, tests ar barjeru

Uz priekšu vērsta

50 + 0

– 2

3

Nav noteikts

—

—

—

Uz aizmuguri vērsta

50 + 0

– 2

3

Nav noteikts

30 + 2

– 0

4

Nav noteikts

Piezīme.

Piezīme.

Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar nosacījumiem “uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas” frontālam un aizmugures triecienam.

Paskaidrojumi

Paskaidrojumi

| Testa impulss Nr. 1 | : | kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens. |
| --- | --- | --- |
| Testa impulss Nr. 2 | : | kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens. |
| Testa impulss Nr. 3 | : | ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam. |
| Testa impulss Nr. 4 | : | ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam. |

Testa impulss Nr. 1

:

kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens.

Testa impulss Nr. 2

:

kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens.

Testa impulss Nr. 3

:

ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam.

Testa impulss Nr. 4

:

ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam.

8.1.3.5.   Bērnu ierobežotājsistēmas, kurās izmanto papildu stiprinājumus

8.1.3.5.1.   Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, ko paredzēts lietot atbilstīgi 2.1.2.3. punktam un kurās izmanto papildu stiprinājumus, prasības frontālā trieciena testam saskaņā ar 8.1.3.4. punktu izpilda šādi:

| 8.1.3.5.2. | Ierīcēm, kam ir īsas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts piestiprināt aizmugurējam mantu plauktam, augšējo stiprinājumu konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā. |
| --- | --- |

8.1.3.5.2.

Ierīcēm, kam ir īsas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts piestiprināt aizmugurējam mantu plauktam, augšējo stiprinājumu konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

| 8.1.3.5.3. | Ierīcēm, kam ir garas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts izmantot, ja nav cieta mantu plaukta un ja augšējās fiksētājsiksnas piestiprina transportlīdzekļa grīdai, stiprinājuma konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā. |
| --- | --- |

8.1.3.5.3.

Ierīcēm, kam ir garas augšējās fiksētājsiksnas, piemēram, tādas, ko paredzēts izmantot, ja nav cieta mantu plaukta un ja augšējās fiksētājsiksnas piestiprina transportlīdzekļa grīdai, stiprinājuma konfigurācija testa ratiņos ir tāda, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

| 8.1.3.5.4. | Attiecībā uz ierīcēm, ko paredzēts lietot abās konfigurācijās, veic 8.1.3.5.2. un 8.1.3.5.3. punktā paredzētos testus, ar tādu izņēmumu, ka 8.1.3.5.3. punktā paredzētajā testā izmanto tikai smagāko manekenu. |
| --- | --- |

8.1.3.5.4.

Attiecībā uz ierīcēm, ko paredzēts lietot abās konfigurācijās, veic 8.1.3.5.2. un 8.1.3.5.3. punktā paredzētos testus, ar tādu izņēmumu, ka 8.1.3.5.3. punktā paredzētajā testā izmanto tikai smagāko manekenu.

| 8.1.3.5.5. | Uz aizmuguri vērstām ierīcēm apakšējais stiprinājums konfigurācijā uz testa ratiņiem ir tāds, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā. |
| --- | --- |

8.1.3.5.5.

Uz aizmuguri vērstām ierīcēm apakšējais stiprinājums konfigurācijā uz testa ratiņiem ir tāds, kā noteikts 6. pielikuma 3. papildinājumā.

| 8.1.3.5.6. | Kulbiņām, kurām izmantotas papildu siksnas, kas tiek piestiprinātas divām pieaugušo drošības jostām, kur slodzes ceļš iedarbojas tieši caur pieaugušo drošības jostu uz pieaugušo drošības jostas apakšējo stiprinājuma vietu, stiprinājuma vieta testa ratiņiem atbilst 6. pielikuma 3. papildinājuma 7. punktā (A1, B1) sniegtajam aprakstam. Uzstādīšanu testa stendā veic atbilstīgi aprakstam 21. pielikuma 5. piezīmē. Šai sistēmai jādarbojas pareizi pat tad, ja pieaugušo drošības jostas netiek bloķētas, un to uzskata par universālu, ja tā atbilst 6.1.8. punktam. |
| --- | --- |

8.1.3.5.6.

Kulbiņām, kurām izmantotas papildu siksnas, kas tiek piestiprinātas divām pieaugušo drošības jostām, kur slodzes ceļš iedarbojas tieši caur pieaugušo drošības jostu uz pieaugušo drošības jostas apakšējo stiprinājuma vietu, stiprinājuma vieta testa ratiņiem atbilst 6. pielikuma 3. papildinājuma 7. punktā (A1, B1) sniegtajam aprakstam. Uzstādīšanu testa stendā veic atbilstīgi aprakstam 21. pielikuma 5. piezīmē. Šai sistēmai jādarbojas pareizi pat tad, ja pieaugušo drošības jostas netiek bloķētas, un to uzskata par universālu, ja tā atbilst 6.1.8. punktam.

8.1.3.6.   Testa manekeni

8.1.3.6.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu un manekenus uzstāda tā, lai tiktu izpildītas 8.1.3.6.3. punkta prasības.

8.1.3.6.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu testē, izmantojot šo noteikumu 8. pielikumā noteiktos manekenus.

8.1.3.6.3.   Manekena uzstādīšana

8.1.3.6.3.1.   Manekenu novieto tā, lai starp manekena mugurpusi un ierobežotājsistēmu paliktu atstarpe. Kulbiņās manekenu novieto taisnā horizontālā stāvoklī pēc iespējas tuvu kulbiņas centrālajai līnijai.

8.1.3.6.3.2.   Bērnu krēslu novieto uz testa sēdekļa.

Manekenu ievieto bērnu krēslā.

Starp manekenu un sēdekļa atzveltni novieto 2,5 cm biezu un 6 cm platu ar eņģēm aprīkotu dēli vai līdzīgu elastīgu ierīci, kuras garums ir vienāds ar plecu augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikums) mīnus gūžas centra augstumu (sēdus stāvoklī, 8. pielikumā paceles augstums plus puse no augšstilba augstuma, sēdus stāvoklī) un kura piemērota testējamā manekena lielumam. Dēļa formai jābūt pēc iespējas tuvai sēdekļa izliekuma formai, un tā apakšgalam jāatrodas manekena gūžas locītavas augstumā.

Noregulē drošības jostu saskaņā ar izgatavotāja instrukciju, bet ar spriegojumu, kas par 250 ± 25 N pārsniedz regulētājierīces spēku, ar siksnas izlieces leņķi pie regulētājierīces 45 ± 5° apmērā, vai alternatīvi ar leņķi, kādu noteicis izgatavotājs.

Pabeidz bērnu krēsla uzstādīšanu testa sēdeklī saskaņā ar šo noteikumu 21. pielikumu.

Izņem elastīgo ierīci.

Šīs prasības attiecas tikai uz četrpunktu ierobežotājsistēmām un tādām ierobežotājsistēmām, kurās bērnu piesprādzē ar pieauguša cilvēka trīspunktu drošības jostu un kurās lieto saslēgšanas ierīci, un neattiecas uz bērnu ierobežošanas siksnām, kuras tieši pievienotas spriegotājam.

8.1.3.6.3.3.   Garenvirziena plakni, kas novilkta caur manekena centrālo līniju, izvieto vidū starp drošības jostas diviem apakšējiem stiprinājumiem, tomēr ņemot vērā 8.1.3.2.1.3. punktu. Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurus testē ar desmitgadīga bērna manekenu, garenvirziena plakni, kas novilkta caur manekena centrālo līniju, izvieto līdz 80 mm uz stiprinājuma punkta C pusi attiecībā uz viduspunktu starp drošības jostas diviem apakšējiem stiprinājumiem. Šo pārvietojumu nosaka tehniskais dienests, lai optimizētu plecu siksnas kustību uz manekena.

8.1.3.6.3.4.   Ierīcēm, kuras paredzētas lietošanai ar standarta drošības jostu, manekena plecu siksnu kustību pirms dinamiskā testa var saglabāt, izmantojot vieglu maskēšanas lenti, kuras garums nepārsniedz 250 mm un platums 20 mm. Uz aizmuguri vērstām ierīcēm galvu pret ierobežotājsistēmas atzveltni var noturēt, izmantojot vieglu pietiekami garu maskēšanas lenti, kuras platums nepārsniedz 20 mm.

8.1.3.7.   Izmantojamā manekena kategorija

8.1.3.7.1.   0. grupas ierīce: testē, izmantojot “jaundzimušā” manekenu un 9 kg manekenu;

8.1.3.7.2.   0+ grupas ierīce: testē, izmantojot jaundzimušā manekenu un 11 kg manekenu;

8.1.3.7.3.   I grupas ierīce: testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 9 kg un 15 kg;

8.1.3.7.4.   II grupas ierīce: testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 15 kg un 22 kg;

8.1.3.7.5.   III grupas ierīce: testē, izmantojot manekenu ar masu attiecīgi 22 kg un 32 kg.

8.1.3.7.6.   Ja bērnu ierobežotājsistēma ir piemērota divām vai vairākām masas grupām, testus veic ar minēto vieglāko un smagāko manekenu visām attiecīgajām grupām. Tomēr, ja ierīces konfigurācija no vienas grupas uz nākamo ievērojami mainās, piemēram, ja mainās četrpunktu drošības jostas izkārtojums vai garums, laboratorija, kas izdara testus, ja uzskata par vajadzīgu, var veikt papildu testu, izmantojot manekenu ar vidēju svaru.

8.1.3.7.7.   Ja bērnu ierobežotājsistēma ir konstruēta diviem vai vairāk bērniem, vienu testu veic ar smagākajiem manekeniem, kas novietoti visās sēdvietās. Otru testu veic ar iepriekš minēto vieglāko un smagāko manekenu. Testus veic, izmantojot 6. pielikuma 3. papildinājuma 3. attēlā norādīto testa sēdekli. Laboratorija, kas izdara testus, ja uzskata par vajadzīgu, var veikt trešo testu, izmantojot jebkādu kombināciju ar manekeniem vai tukšām sēdvietām.

8.1.3.7.8.   Ja 0. vai 0+ grupas bērnu ierobežotājsistēmai ir dažādas konfigurācijas atkarībā no bērna masas, testē abas konfigurācijas ar abiem attiecīgās masas grupas manekeniem.

8.1.3.7.9.   Ja ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmā jāizmanto augšējā siksna, veic vienu testu ar mazāko manekenu un īsāko augšējo siksnu (stiprinājuma punkts G1). Otru testu veic ar smagāko manekenu un garāko augšējo siksnu (stiprinājuma punkts G2). Augšējo siksnu noregulē, lai spriegojuma slodze uz to būtu 50 ± 5 N.

ISOFIX

8.1.3.7.10.   Noteikumu 7.1.4.1.10.1.2. punktā minētais tests jāveic tikai ar lielāko manekenu, kādam konstruēta bērnu ierobežotājsistēma.

8.1.4.   Bērnu sēdekļu ierobežotājsistēmas

Uz testa stenda sēdvirsmas novieto kokvilnas audumu. Bērnu sēdekli novieto uz testa stenda, novieto rumpja apakšdaļas ķermeņa bloku, kā parādīts 22. pielikuma 1. attēlā, uz sēdvirsmas, pielāgo un uzliek pieauguša cilvēka trīspunktu drošības jostu un nospriego, kā noteikts 21. pielikumā. Ap bērnu sēdekli apsien 25 mm platu siksnas posmu vai līdzīgi un pieliek 250 ± 5 N lielu slodzi bultas A virzienā, sk. 22. pielikuma 2. attēlu, paralēli testa stenda sēdvirsmai.

8.2.   Atsevišķu sastāvdaļu testi

8.2.1.   Sprādze

8.2.1.1.   Atvēršanas tests ar slodzi

8.2.1.1.1.   Šim testam izmanto bērnu ierobežotājsistēmu, kurai jau ir ticis veikts 8.1.3. punktā minētais dinamiskais tests.

8.2.1.1.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu noņem no testa ratiņiem vai transportlīdzekļa, neatverot sprādzi. Sprādzei pieliek 200 ± 2 N lielu spriegojuma slodzi. Ja sprādze ir pievienota cietai daļai, spēku pielieto, ņemot vērā leņķi, ko dinamiskajā testā veido sprādze un šī cietā daļa.

8.2.1.1.3.   Ar ātrumu 400 ± 20 mm/min sprādzes atvēršanas pogas ģeometriskajam centram pieliek slodzi gar konstantu asi, kas paralēla pogas kustības sākotnējam virzienam; ģeometrisko centru nosaka tai sprādzes virsmas daļai, kurai pieliek atvēršanas spiedienu. Kad pieliek sprādzes atvēršanai vajadzīgo spēku, sprādzi ar cietu balstu notur nekustīgu.

8.2.1.1.4.   Sprādzes atvēršanas spēku pieliek, izmantojot dinamometru vai līdzīgu ierīci ar parasto lietošanas paņēmienu un virzienu. Pieskares punkts ir sfērisks gluds metāls, un tā rādiuss ir 2,5 ± 0,1 mm.

8.2.1.1.5.   Izmēra sprādzes atvēršanas spēku un atzīmē visus defektus.

8.2.1.2.   Atvēršanas tests bez slodzes

8.2.1.2.1.   Uzmontē un nostāda vajadzīgajā pozīcijā apstākļos “bez slodzes” sprādzes komplektu, kas agrāk nav bijis pakļauts slodzei.

8.2.1.2.2.   Sprādzes atvēršanas spēka mērīšanas metode aprakstīta 8.2.1.1.3. un 8.2.1.1.4. punktā.

8.2.1.2.3.   Izmēra sprādzes atvēršanas spēku.

8.2.1.3.   Stiprības tests

8.2.1.3.1.   Stiprības testam izmanto divus paraugus. Testā iekļauj visas regulētājierīces, izņemot tās regulētājierīces, kas uzmontētas tieši uz bērnu ierobežotājsistēmas.

8.2.1.3.2.   20. pielikumā parādīta tipiska ierīce sprādzes stiprības testēšanai. Sprādzi ievieto augšējās apaļās plāksnes (A) reljefā. Visas līdzās esošās siksnas ir vismaz 250 mm garas un izkārtotas tā, lai nokarātos no augšējās plāksnes attiecībā pret stāvokli pie sprādzes. Siksnu brīvos galus pēc tam aptin apakšējai apaļajai plāksnei (B) tā, lai tie izietu cauri plāksnes iekšējai atverei. Visām siksnām starp A un B ir jābūt vertikālā stāvoklī. Pēc tam (B) apakšējai daļai viegli piespiež apaļu iespīlēšanas plāksni (C), tomēr ļaujot siksnām vēl nedaudz kustēties. Pieliekot nelielu spēku stiepes mehānismā, siksnas nospriego un velk starp (B) un (C), līdz visas sprādzes ieņēmušas vajadzīgo stāvokli izkārtojumā. Šīs operācijas un paša testa laikā sprādze nedrīkst saskarties ar plāksni (A) vai kādu (A) daļu. Pēc tam (B) un (C) cieši saspiež kopā un stiepes spēku šķērsvirzienā palielina ar ātrumu 100 ± 20 mm/min, līdz sasniegtas visas vajadzīgās vērtības.

8.2.2.   Regulētājierīce

8.2.2.1.   Regulēšanas vieglums

8.2.2.1.1.   Kad testē manuālu regulētājierīci, siksnu vienā paņēmienā ar ātrumu aptuveni 100 ± 20 mm/min izvelk caur minēto ierīci, ievērojot parastos lietošanas apstākļus, un pēc tam, kad izvilkti siksnas pirmie 25 ± 5 mm, ar precizitāti 1 N izmēra maksimālo spēku.

8.2.2.1.2.   Testu izdara abos siksnas kustības virzienos caur regulētājierīci, un pirms mērījumu veikšanas izdara 10 pilnus šādus ciklus.

8.2.3.   Mikroslīdēšanas tests (sk. 5. pielikuma 3. attēlu)

8.2.3.1.   Sastāvdaļas vai ierīces, kam izdarāms mikroslīdēšanas tests, pirms testēšanas vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 20 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %. Testu izdara 15 līdz 30 °C temperatūrā.

8.2.3.2.   Siksnas brīvo galu izkārto tāpat kā tad, ja ierīce tiek lietota transportlīdzeklī, un to nepiestiprina nevienai citai daļai.

8.2.3.3.   Regulētājierīci novieto uz vertikāla siksnas posma, kura vienā galā ir 50 ± 0,5 N liels slogs (kas virzīts tā, lai nepieļautu sloga šūpošanos un drošības jostas savērpšanos). Nodrošina, lai regulētājierīces siksnas brīvais gals būtu vērsts uz augšu vai uz leju, kā tas ir transportlīdzeklī. Otrs gals novietots pāri virziena maiņas rullītim, kura horizontālā ass ir paralēla tā siksnas posma plaknei, kurā ir slogs, un siksnas posms, kas virzīts pāri rullītim, ir horizontālā plaknē.

8.2.3.4.   Testējamo ierīci novieto tā, lai tās centrs, atrodoties visaugstākajā pozīcijā, kādā to var pacelt, būtu 300 ± 5 mm attālumā no atbalsta virsmas, un 50 N slogs būtu 100 ± 5 mm attālumā no minētās atbalsta virsmas.

8.2.3.5.   Izdara 20 ± 2 testa sagatavošanas ciklu sēriju un 1 000 ± 5 ciklu sēriju ar frekvenci 30 ± 10 cikli minūtē un kopējo amplitūdu 300 ± 20 mm vai tādu, kā noteikts 8.2.5.2.6.2. punktā. Slodzi, kuras lielums ir 50 N, pieliek tikai tajā laikā, kas atbilst 100 ± 20 mm nobīdei pusē no katra laikposma. Mikroslīdēšanu mēra no tā stāvokļa, kāds radies pēc 20 testa sagatavošanas cikliem.

8.2.4.   Spriegotājs

8.2.4.1.   Savilkšanās spēks

8.2.4.1.1.   Savilkšanās spēku mēra, izmantojot drošības jostas komplektu, kas aplikts manekenam kā 8.1.3. punktā paredzētajā dinamiskajā testā. Siksnas spriegumu mēra pēc iespējas tuvu (tomēr nedaudz pirms) saskares punktam ar manekenu, kamēr siksnu izvelk vai ļauj tai savilkties ar ātrumu aptuveni 0,6 m/min.

8.2.4.2.   Spriegotājmehānisma ilgizturība

8.2.4.2.1.   Siksnu izvelk un ļauj tai atkal savilkties tik daudz ciklu, cik vajadzīgs, ar ātrumu, kas nepārsniedz 30 ciklus minūtē. Spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu katru piekto ciklu papildina ar grūdienu, lai spriegotājs bloķētos. Grūdienus izdara vienādā daudzumā katrā no piecām dažādām siksnas izvilkuma pakāpēm, proti, tad, kad no spriegotāja izvilkti 90, 80, 75, 70 un 65 % no siksnas kopgaruma. Tomēr, ja paraugā ir vairāk nekā 900 mm siksnas, minētos procentuālos daudzumus nosaka attiecībā pret 900 mm no siksnas beigām, ko var izvilkt no spriegotāja.

8.2.4.3.   Bloķēšanas procedūra spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

8.2.4.3.1.   Spriegotāja bloķēšanos vienreiz testē stāvoklī, kad siksna ir iztīta no spriegotāja pilnā garumā mīnus 300 ± 3 mm.

8.2.4.3.2.   No spriegotāja, kura bloķēšanos aktivizē siksnas kustība, siksnu izvelk virzienā, kāds parasti veidojas, ja spriegotājs ir uzstādīts transportlīdzeklī.

8.2.4.3.3.   Spriegotāju jutību uz transportlīdzekļa ātruma palielināšanu testē iepriekš minētajā siksnas izvilkuma stāvoklī un abos virzienos gar divām savstarpēji perpendikulārām asīm, kas ir horizontālas, ja transportlīdzeklī spriegotājus paredzēts uzstādīt tā, kā norādījis bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs. Ja uzstādīšanas stāvoklis nav norādīts, testēšanas iestāde sazinās ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju. Vienu no šiem testa virzieniem tehniskais dienests, kas veic apstiprināšanas testu, izraugās tā, lai radītu visnelabvēlīgākos apstākļus attiecībā uz bloķēšanas mehānisma aktivizēšanos.

8.2.4.3.4.   Testa iekārtas konstrukcija nodrošina, ka vajadzīgo paātrinājumu sniedz ar vidējo paātrinājuma pieauguma koeficientu vismaz 25 g/s (10).

10

8.2.4.3.5.   Lai pārbaudītu atbilstību 7.2.3.2.1.3. un 7.2.3.2.1.4. punkta prasībām, spriegotāju uzstāda uz horizontālas virsmas, kuru pēc tam sasver ar ātrumu, kas nepārsniedz 2° sekundē, līdz spriegotājs bloķējas. Testu atkārto ar sasvēršanu citos virzienos, lai pārliecinātos, ka prasības ir izpildītas.

8.2.4.4.   Korozijas tests

8.2.4.4.1.   Korozijas tests ir aprakstīts 8.1.1. punktā.

8.2.4.5.   Tests izturībai pret putekļiem

8.2.4.5.1.   Spriegotāju ievieto testa kamerā, kā parādīts šo noteikumu 3. pielikumā. To uzstāda tādā pašā virzienā, kādā tas ir uzstādīts transportlīdzeklī. Putekļu daudzums testa kamerā atbilst 8.2.4.5.2. punkta prasībām. No spriegotāja izvelk 500 mm garu siksnas posmu un atstāj izvilktu, izņemot, ka ar siksnu veic 10 pabeigtus izvilkšanas un savilkšanās ciklus vienas vai divu minūšu laikā pēc katras putekļu sajaukšanas reizes. Piecas stundas ik pēc 20 minūtēm putekļus sajauc, piecas sekundes pūšot eļļu un mitrumu nesaturošu saspiestu gaisu, kura manometriskais spiediens ir 5,5 ± 0,5 bāri, caur atveri ar diametru 1,5 ± 0,1 mm.

8.2.4.5.2.   Šo noteikumu 8.2.4.5.1. punktā aprakstītajā testā izmantotie putekļi sastāv no aptuveni 1 kg sausa kvarca. Daļiņu izmēra sadalījums ir šāds:

| a) | tādas, kas iet caur 150 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %; |
| --- | --- |

a)

tādas, kas iet caur 150 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 104 μm: 99 līdz 100 %;

| b) | tādas, kas iet caur 105 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %; |
| --- | --- |

b)

tādas, kas iet caur 105 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 64 μm: 76 līdz 86 %;

| c) | tādas, kas iet caur 75 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %. |
| --- | --- |

c)

tādas, kas iet caur 75 μm lielu atveri, kuru veidojošās stieples diametrs ir 52 μm: 60 līdz 70 %.

8.2.5.   Siksnu statiskais tests

8.2.5.1.   Siksnas stiprības tests

8.2.5.1.1.   Testu ikreiz izdara diviem jauniem siksnas paraugiem, kas ir kondicionēti saskaņā ar 7.2.4. punkta noteikumiem.

8.2.5.1.2.   Katru siksnu satver stiepes izturības testa mehānisma spailēs. Spailes ir tādas, lai siksna nevarētu pārtrūkt punktā, kurā tā pieskaras spailēm, vai šā punkta tuvumā. Pārvietošanas ātrums ir aptuveni 100 ± 20 mm/min. Parauga brīvā daļa, kas atrodas starp mehānisma spailēm, testa sākumā ir 200 mm ± 40 mm gara.

8.2.5.1.3.   Spriegojumu palielina, līdz siksna pārtrūkst, un reģistrē pārraušanas spēku.

8.2.5.1.4.   Ja siksna izslīd vai pārtrūkst pie spailēm to tuvumā, t. i., tuvāk par 10 mm, tad testa rezultāts nav derīgs, un testu izdara vēlreiz, ņemot jaunu paraugu.

8.2.5.2.   Siksnu paraugus, kas minēti 3.2.3. punktā, kondicionē šādi.

8.2.5.2.1.   Kondicionēšana telpā

8.2.5.2.1.1.   Siksnu vismaz 24 ± 1 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Ja testu neizdara tūlīt pēc kondicionēšanas, tad paraugu līdz testa sākumam ievieto hermētiski noslēgtā traukā. Pārraušanas spēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides vai trauka.

8.2.5.2.2.   Kondicionēšana gaismā

8.2.5.2.2.1.   Piemēro Ieteikuma ISO/105-B02 (1978) noteikumus. Siksnu tur gaismā tik ilgi, cik vajadzīgs, lai standartzilā krāsviela Nr. 7 izbalotu līdz 4. pustonim pelēkās krāsas skalā.

8.2.5.2.2.2.   Pēc iedarbības siksnu vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Pārraušanas spēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no kondicionējošās vides.

8.2.5.2.3.   Kondicionēšana aukstumā

8.2.5.2.3.1.   Siksnu vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %.

8.2.5.2.3.2.   Pēc tam siksnu 90 ± 5 minūtes tur uz plakanas virsmas aukstuma kamerā, kurā gaisa temperatūra ir –30 ± 5 °C. Tad to satin un tīstoklim uzliek 2 ± 0,2 kg smagu slogu, kas iepriekš atdzesēts līdz –30 ± 5 °C. Kad siksna 30 ± 5 minūtes bijusi zem sloga tajā pašā aukstuma kamerā, slogu noņem, un piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no aukstuma kameras nosaka pārraušanas spēku.

8.2.5.2.4.   Kondicionēšana karstumā

8.2.5.2.4.1.   Siksnu 180 ± 10 minūtes tur uzkarsēšanas kamerā, kurā temperatūra ir 60 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 65 ± 5 %.

8.2.5.2.4.2.   Pārraušanas spēku nosaka piecu minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no karsēšanas kameras.

8.2.5.2.5.   Kondicionēšana ūdenī

8.2.5.2.5.1.   Siksnu uz 180 ± 10 minūtēm pilnībā iegremdē destilētā ūdenī, kura temperatūra ir 20 ± 5 °C un kuram pievienots neliels daudzums mitrinātāja. Drīkst izmantot jebkuru mitrinātāju, kas ir derīgs šķiedrai, kuru testē.

8.2.5.2.5.2.   Pārraušanas spēku nosaka 10 minūšu laikā pēc siksnas izņemšanas no ūdens.

8.2.5.2.6.   Kondicionēšana ar abrazīvo nodilšanu

8.2.5.2.6.1.   Sastāvdaļas vai ierīces, kas abrazīvi testējamas, pirms testa vismaz 24 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 23 ± 5 °C un gaisa relatīvais mitrums 50 ± 10 %. Telpas temperatūra testēšanas laikā ir 15 līdz 30 °C.

8.2.5.2.6.2.   Tabulā norādīti vispārīgie nosacījumi attiecībā uz katru testu.

| | Slodze (N) | Cikli minūtē | Ciklu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Pirmā veida procedūra | 10 ± 0,1 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Otrā veida procedūra | 5 ± 0,05 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

Slodze (N)

Cikli minūtē

Ciklu skaits

Pirmā veida procedūra

10 ± 0,1

30 ± 10

1 000 ± 5

Otrā veida procedūra

5 ± 0,05

30 ± 10

5 000 ± 5

Ja siksnas nav pietiekoši daudz, lai testētu nobīdi, kas pārsniedz 300 mm, testu var izdarīt īsākam posmam, kura garums ir vismaz 100 mm.

8.2.5.2.6.3.   Īpaši testa apstākļi

8.2.5.2.6.3.1.   Pirmā veida procedūra: piemēro, ja siksna slīd caur ātro regulētājierīci. Vienai siksnai vertikāli un pastāvīgi pieliek 10 N lielu slodzi. Otru siksnu, kas novietota horizontāli, piestiprina ierīcei, liekot siksnai kustēties turp un atpakaļ. Regulētājierīci novieto tā, lai horizontālā siksna paliktu nospriegota (sk. 5. pielikuma 1. attēlu).

8.2.5.2.6.3.2.   Otrā veida procedūra: piemēro, ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu. Šā testa laikā leņķi, ko veido abas siksnas viena pret otru, ir tādi, kā parādīts 5. pielikuma 2. attēlā. Pieliek pastāvīgu 5 N lielu slodzi. Ja siksna, slīdot caur cieto daļu, maina virzienu vairāk nekā vienu reizi, slodzi var palielināt virs 5 N, lai sasniegtu paredzēto 300 mm siksnas kustību caur šo cieto daļu.

8.2.6.   Saslēgšanas ierīces

8.2.6.1.   A klases ierīces

Bērnu ierobežotājsistēmu un lielāko manekenu, kādam bērnu ierobežotājsistēma ir paredzēta, uzstāda, kā parādīts 5. attēlā. Izmanto siksnas, kas paredzētas šo noteikumu 13. pielikumā. Pilnībā saslēdz saslēgšanas ierīci un vietā uz drošības jostas, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara atzīmi. Drošības jostai ar D gredzenu piestiprina spēka mērīšanas ierīci un vismaz vienu sekundi pieliek spēku, kas vienāds ar divkāršu (± 5 %) I grupas smagākā manekena masu. Apakšējo stāvokli lieto saslēgšanas ierīcēm A pozīcijā un augšējo stāvokli – saslēgšanas ierīcēm B pozīcijā. Spēku pieliek vēl deviņas reizes. Vietā, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara vēl vienu atzīmi un izmēra atstatumu starp abām atzīmēm. Šā testa laikā spriegotājs nedrīkst būt bloķēts.

5. attēls

5. attēls

Image

8.2.6.2.   B klases ierīces

Bērnu ierobežotājsistēmu stingri nostiprina un siksnu, kā norādīts šo noteikumu 13. pielikumā, izvelk cauri saslēgšanas ierīcei un rāmim, ievērojot izgatavotāja instrukcijā norādīto siksnas izkārtojumu. Drošības josta virzās cauri testa ietaisei kā norādīts 6. attēlā, un tai piestiprināts 5,25 ± 0,05 kg smags slogs. Starp slogu un punktu, kur siksna iznāk no rāmja, ir 650 ± 40 mm brīvas siksnas. Pilnībā saslēdz saslēgšanas ierīci un vietā uz drošības jostas, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara atzīmi. Slogu paceļ un atlaiž, ļaujot tam brīvi krist 25 ± 1 mm attālumā. Šo procedūru atkārto 100 ± 2 reizes ar frekvenci 60 ± 2 cikli minūtē, imitējot bērnu ierobežotājsistēmas grūdienveidīgās kustības automobilī. Vietā, kur drošības josta ieiet saslēgšanas ierīcē, izdara vēl vienu atzīmi un izmēra atstatumu starp abām atzīmēm.

Saslēgšanas ierīcei jāsedz viss siksnas platums uzstādītā stāvoklī ar ievietotu 15 kg manekenu. Šajā testā leņķi starp siksnām ir tādi paši, kas veidojas parastās lietošanas apstākļos. Klēpja drošības jostas daļas brīvo galu nofiksē. Šajā testā bērnu ierobežotājsistēma ir stingri piestiprināta testa stendam, kuru izmanto apgāšanās testā vai dinamiskajā testā. Slogojuma siksnu var piestiprināt imitētajai sprādzei.

6. attēls

6. attēls

B klases saslēgšanas ierīču testa shematisks plāns

B klases saslēgšanas ierīču testa shematisks plāns

Image

8.2.7.   Kondicionēšanas tests bērnu ierobežotājsistēmai tieši uzmontētām regulētājierīcēm

Ievieto lielāko manekenu, kuram ierobežotājsistēma ir paredzēta, līdzīgi kā dinamiskajam testam, ietverot 8.1.3.6. punktā paredzēto standarta izliekumu. Uz siksnas vietā, kur siksnas brīvais gals ieiet regulētājierīcē, novelk atsauces līniju.

Izņem manekenu un ievieto ierobežotājsistēmu kondicionēšanas stendā, kā parādīts 19. pielikuma 1. attēlā.

Siksnu vairākkārt velk caur regulētājierīci, un velkamā posma kopējais garums ir vismaz 150 mm. Šī kustība ir tāda, ka caur regulētājierīci virzās vismaz 100 mm siksnas tajā atsauces līnijas pusē, kas ir virzienā uz siksnas brīvo galu, un atlikušais attālums (apm. 50 mm) – integrētās četrpunktu drošības jostas pusē no atsauces līnijas.

Ja siksnas garums no atsauces līnijas virzienā uz siksnas brīvo galu nav pietiekams, lai varētu veikt iepriekš aprakstīto kustību, 150 mm garo kustības posmu caur regulētājierīci mēra no pilnībā izvilktas četrpunktu drošības jostas puses.

Ciklu frekvence ir 10 ± 1 cikls/minūtē ar ātrumu pie “B” 150 ± 10 mm/s.

8.2.8.   Temperatūras tests

8.2.8.1.   Sastāvdaļas, kas minētas 7.1.5.1. punktā, nepārtraukti uz vismaz 24 stundām ieliek vidē virs ūdens virsmas slēgtā telpā, vides temperatūra ir vismaz 80 °C, un pēc tam atdzesē vidē, kuras temperatūra nepārsniedz 23 °C. Pēc atdzesēšanas perioda citu aiz cita nekavējoties veic trīs 24 stundas ilgus ciklus, katrs no cikliem sastāv no šādām darbībām, kuras veic citu pēc citas:

| a) | nepārtraukti sešas stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir vismaz 100 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 80 minūtes pēc cikla sākuma; pēc tam |
| --- | --- |

a)

nepārtraukti sešas stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir vismaz 100 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 80 minūtes pēc cikla sākuma; pēc tam

| b) | nepārtraukti sešas stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 0 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 90 minūtēs; pēc tam |
| --- | --- |

b)

nepārtraukti sešas stundas uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 0 °C, un šādus vides apstākļus iegūst ne vēlāk kā 90 minūtēs; pēc tam

| c) | atlikušajā 24 stundu cikla laikā uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 23 °C. |
| --- | --- |

c)

atlikušajā 24 stundu cikla laikā uztur vidi, kuras temperatūra ir ne vairāk kā 23 °C.

8.3.   Testa stenda spilvena sertificēšana

8.3.1.   Testa sēdekļa spilvenu sertificē, kad tas ir jauns, lai noteiktu trieciena radītās iespiešanās un lielākā ātruma samazinājuma sākotnējās vērtības, un pēc tam to testē pēc katriem 50 dinamiskajiem testiem vai vismaz reizi mēnesī atkarībā no tā, kurš gadījums ir ātrāk, vai pirms katra testa, ja testa stendu izmanto bieži.

8.3.2.   Sertificēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas ISO 6487 jaunākajā redakcijā; mērīšanas aprīkojums atbilst specifikācijām, kādas noteiktas datu kanālam ar kanāla filtra klasi (CFC) 60.

CFC

Ar šo noteikumu 17. pielikumā aprakstīto testēšanas ierīci veic trīs testus, 150 ± 5 mm no spilvena priekšējās malas uz centrālās līnijas un 150 ± 5 mm katrā virzienā no centrālās līnijas.

Ierīci novieto vertikāli uz plakanas cietas virsmas. Trieciena masas objektu nolaiž, līdz tas pieskaras virsmai, un iestata iespiešanās atzīmi nulles pozīcijā. Ierīci novieto vertikāli virs testējamā punkta, paceļ masas objektu 500 ± 5 mm augstumā un ļauj tam brīvi krist, triecoties pret sēdekļa virsmu. Reģistrē iespiešanās dziļumu un ātruma samazinājuma līkni.

8.3.3.   Lielākās reģistrētās vērtības neatšķiras no sākotnējām vērtībām vairāk par 15 %.

8.4.   Dinamikas reģistrācija

8.4.1.   Lai noteiktu manekena dinamiskumu un tā pārvietošanos, visus dinamiskos testus reģistrē atbilstīgi šādiem nosacījumiem:

| 8.4.1.1. | Filmēšanas un ieraksta apstākļi:






  a) | frekvence ir vismaz 500 kadru sekundē; |
| --- | --- | --- |

8.4.1.1.

Filmēšanas un ieraksta apstākļi:

a)

frekvence ir vismaz 500 kadru sekundē;

| b) | testu ieraksta kinofilmā, video vai ciparu datu nesējā. |
| --- | --- |

b)

testu ieraksta kinofilmā, video vai ciparu datu nesējā.

| 8.4.1.2. | Neprecizitātes aprēķināšana | Testēšanas laboratorijās pastāv manekena galvas pārvietojuma mērījumu neprecizitātes aprēķināšanas kārtība, un tās piemēro šo kārtību. Neprecizitāte ir līdz ± 25 mm. |
| --- | --- | --- |

8.4.1.2.

Neprecizitātes aprēķināšana

Testēšanas laboratorijās pastāv manekena galvas pārvietojuma mērījumu neprecizitātes aprēķināšanas kārtība, un tās piemēro šo kārtību. Neprecizitāte ir līdz ± 25 mm.

| | Starptautisko standartu piemēri šādai kārtībai ir Eiropas Akreditācijas organizācijas standarts EA-4/02 vai ISO 5725:1994, vai vispārējās mērījumu neprecizitātes (GUM) metode. |
| --- | --- |

Starptautisko standartu piemēri šādai kārtībai ir Eiropas Akreditācijas organizācijas standarts EA-4/02 vai ISO 5725:1994, vai vispārējās mērījumu neprecizitātes (GUM) metode.

GUM

8.5.   Mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas ISO 6487:2002. Kanāla frekvences klases ir šādas:

| Mērījuma veids | CFC (FH) | Izslēgšanas frekvence (FN) |
| --- | --- | --- |
| Ratiņu paātrinājums | 60 | sk. ISO 6487:2002, A pielikums |
| Drošības jostu slodzes | 60 | sk. ISO 6487:2002, A pielikums |
| Krūškurvja paātrinājums | 180 | sk. ISO 6487:2002, A pielikums |
| Galvas paātrinājums | 1 000 | 1 650 |

Mērījuma veids

CFC (FH)

CFC

H

Izslēgšanas frekvence (FN)

N

Ratiņu paātrinājums

60

sk. ISO 6487:2002, A pielikums

Drošības jostu slodzes

60

sk. ISO 6487:2002, A pielikums

Krūškurvja paātrinājums

180

sk. ISO 6487:2002, A pielikums

Galvas paātrinājums

1 000

1 650

Paraugu ņemšanas ātrumam jābūt vismaz 10 reizes lielākam par kanāla frekvences klasi (t. i., iekārtās, kas pieder pie kanāla frekvences klases 1 000, minimālais paraugu atlases ātrums ir apm. 10 000 paraugu sekundē vienā kanālā).

9.   TIPA APSTIPRINĀJUMA UN RAŽOŠANAS KVALIFIKĀCIJAS TESTU PROTOKOLI

9.1.   Testa protokolā atzīmē visu testu un mērījumu rezultātus (tostarp šādus testa datus):

| a) | testā izmantotais iekārtas tips (paātrinājuma vai ātruma samazināšanas iekārta); |
| --- | --- |

a)

testā izmantotais iekārtas tips (paātrinājuma vai ātruma samazināšanas iekārta);

| b) | kopējā ātruma maiņa; |
| --- | --- |

b)

kopējā ātruma maiņa;

| c) | ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi bremzēšanas koridoriem); |
| --- | --- |

c)

ratiņu ātrums tieši pirms trieciena (vienīgi bremzēšanas koridoriem);

| d) | paātrinājuma un ātruma samazinājuma līkne visā ratiņu ātruma maiņas laikā un vismaz pēdējās 300 ms; |
| --- | --- |

d)

paātrinājuma un ātruma samazinājuma līkne visā ratiņu ātruma maiņas laikā un vismaz pēdējās 300 ms;

| e) | laiks (ms), kad manekena galva sasniedz tās maksimālo pārvietojumu dinamiskajā testā; |
| --- | --- |

e)

laiks (ms), kad manekena galva sasniedz tās maksimālo pārvietojumu dinamiskajā testā;

| f) | sprādzes novietojums testa laikā, ja tas var būt dažāds; kā arī |
| --- | --- |

f)

sprādzes novietojums testa laikā, ja tas var būt dažāds; kā arī

| g) | visi defekti vai bojājumi. |
| --- | --- |

g)

visi defekti vai bojājumi.

9.2.   Ja nav ievērotas šo noteikumu 6. pielikuma 3. papildinājumā paredzētās prasības attiecībā uz stiprinājumiem, tad testa protokolā apraksta, kā uzstādīta bērnu ierobežotājsistēma, un norāda svarīgākos leņķus un izmērus.

9.3.   Ja bērnu ierobežotājsistēmu testē transportlīdzeklī vai transportlīdzekļa korpusā, testa protokolā norāda arī paņēmienu, kas izmantots, lai transportlīdzekļa strukturālo daļu piestiprinātu pie ratiņiem, norāda bērnu ierobežotājsistēmas un transportlīdzekļa sēdekļa novietojumu un transportlīdzekļa sēdekļa atzveltnes slīpumu.

9.4.   Tipa apstiprinājuma un ražošanas kvalifikācijas testa protokolos reģistrē marķējuma pārbaudes un uzstādīšanas un lietošanas instrukcijas pārbaudes.

10.   BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMAS TIPA PĀRVEIDOJUMI UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

10.1.   Par visiem bērnu ierobežotājsistēmas pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi bērnu ierobežotājsistēmu. Struktūrvienība var:

| 10.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka bērnu ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

10.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka bērnu ierobežotājsistēma joprojām atbilst prasībām; vai

| 10.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

10.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

10.2.   Noteikumu 5.3. punktā paredzētajā kārtība par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

10.3.   Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai paplašinājuma paziņojuma veidlapai un par to paziņo citām 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   RAŽOJUMU KVALIFIKĀCIJA

11.1.   Lai pārliecinātos, vai izgatavotāja ražošanas sistēma ir apmierinoša, tehniskajam dienestam, kas ir veicis tipa apstiprināšanas testus, jāveic ražošanas kvalifikācijas testi saskaņā ar 11.2. punktu.

11.2.   Bērnu ierobežotājsistēmu ražošanas kvalifikācija

Katrai “universālas”, “daļēji universālas” un “ierobežotas” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas jauna apstiprināta tipa ražošanai jāveic ražošanas kvalifikācijas testi.

Šim nolūkam no pirmās ražošanas partijas tiek paņemti pieci bērnu ierobežotājsistēmu izlases paraugi.

Par pirmo ražošanas partiju uzskata pirmo saražoto bērnu ierobežotājsistēmu komplektu, kurā ir no 50 līdz 5 000 bērnu ierobežotājsistēmām.

11.2.1.   Dinamiskie testi

11.2.1.1.   Piecām bērnu ierobežotājsistēmām jāveic 8.1.3. punktā aprakstītais dinamiskais tests. Tehniskais dienests, kas veic tipa apstiprināšanas testus, izvēlas apstākļus, kādos tipa apstiprināšanas testos iegūts lielākais galvas gājiens horizontāli, izslēdzot iepriekš 7.1.4.1.10.1.2. pantā aprakstītos apstākļus. Visas piecas bērnu ierobežotājsistēmas testē vienādos apstākļos.

11.2.1.2.   Katrā 11.2.1.1. punktā minētajā testā mēra galvas gājienu horizontāli un krūškurvja paātrinājumu.

| a) | Galvas horizontālā gājiena maksimālie rezultāti atbilst šiem diviem nosacījumiem: | neviena vērtība nepārsniedz 1,05 L un |
| --- | --- | --- |

a)

Galvas horizontālā gājiena maksimālie rezultāti atbilst šiem diviem nosacījumiem:

neviena vērtība nepārsniedz 1,05 L un

| | X + S nepārsniedz L, |
| --- | --- |

X + S nepārsniedz L,

kur:

| L | = | paredzētā robežvērtība, |
| --- | --- | --- |
| X | = | vērtību vidējais lielums, |
| S | = | vērtību standartnovirze. |

L

=

paredzētā robežvērtība,

X

=

vērtību vidējais lielums,

S

=

vērtību standartnovirze.

| b) | Krūškurvja paātrinājuma rezultāti atbilst 7.1.4.2.1. punkta prasībām un turklāt 11.2.1.3. punkta a) apakšpunkta X + S vērtības nosacījumu piemēro krūškurvja paātrinājuma rezultātiem tajos periodos, kuru kopējais ilgums ir 3 ms (kā noteikts 7.1.4.2.1. punktā), un reģistrē tikai informatīvām vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

Krūškurvja paātrinājuma rezultāti atbilst 7.1.4.2.1. punkta prasībām un turklāt 11.2.1.3. punkta a) apakšpunkta X + S vērtības nosacījumu piemēro krūškurvja paātrinājuma rezultātiem tajos periodos, kuru kopējais ilgums ir 3 ms (kā noteikts 7.1.4.2.1. punktā), un reģistrē tikai informatīvām vajadzībām.

11.2.2.   Marķējuma kontrole

11.2.2.1.   Tehniskais dienests, kas veicis apstiprināšanas testus, pārbauda, vai marķējums atbilst 4. punkta prasībām.

11.2.3.   Uzstādīšanas un lietošanas instrukcijas kontrole.

11.2.3.1.   Tehniskais dienests, kas veicis apstiprināšanas testus, pārbauda, vai uzstādīšanas un lietošanas instrukcija atbilst 15. punktam.

12.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS UN KĀRTĒJIE TESTI

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 12.1. | saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu bērnu ierobežotājsistēmu izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 6. līdz 8. punktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

12.1.

saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu bērnu ierobežotājsistēmu izgatavo atbilstīgi apstiprinātajam tipam saskaņā ar 6. līdz 8. punktā noteiktajām prasībām;

| 12.2. | ievēro šo noteikumu 16. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

12.2.

ievēro šo noteikumu 16. pielikumā izklāstīto prasību minimumu attiecībā uz kontroles procedūrām ražošanas atbilstības nodrošināšanai;

| 12.3. | iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek divas reizes gadā. |
| --- | --- |

12.3.

iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrā ražošanas uzņēmumā piemērotās atbilstības kontroles metodes. Šādas pārbaudes parasti notiek divas reizes gadā.

13.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

13.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto bērnu ierobežotājsistēmu apstiprinājumu var atsaukt, ja bērnu ierobežotājsistēma, uz kuras ir 5.4. punktā noteiktie elementi, neiztur 11. punktā paredzētās izlases veida pārbaudes vai neatbilst apstiprinātajam tipam.

13.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

14.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

14.1.   Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot kāda noteikta tipa bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šiem noteikumiem, tas attiecīgi informē iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas, šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

15.   INSTRUKCIJA

15.1.   Visām bērnu ierobežotājsistēmām tās valsts valodā, kurā ierīci pārdod, pievieno instrukciju ar turpmāk noteikto saturu.

15.2.   Uzstādīšanas instrukcijā ietver šādu informāciju:

| 15.2.1. | Attiecībā uz “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda uzlīme:
  PIEZĪME
  Šī ir “universālā” bērnu ierobežotājsistēma. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, un tā ir piemērota lielākajai daļai automobiļu sēdekļu, bet ne visiem.
  Pareiza uzstādīšana ir iespējama, ja transportlīdzekļa izgatavotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ir paziņojis, ka transportlīdzeklī var uzstādīt “universālās” bērnu ierobežotājsistēmas šai vecuma grupai.
  Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “universālā” ar stingrākiem nosacījumiem nekā agrākās konstrukcijas, uz kurām nav šā paziņojuma.
  Šaubu gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju vai tirgotāju. |
| --- | --- |

15.2.1.

Attiecībā uz “universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda uzlīme:

PIEZĪME

Šī ir “universālā” bērnu ierobežotājsistēma. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, un tā ir piemērota lielākajai daļai automobiļu sēdekļu, bet ne visiem.

Pareiza uzstādīšana ir iespējama, ja transportlīdzekļa izgatavotājs transportlīdzekļa rokasgrāmatā ir paziņojis, ka transportlīdzeklī var uzstādīt “universālās” bērnu ierobežotājsistēmas šai vecuma grupai.

Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “universālā” ar stingrākiem nosacījumiem nekā agrākās konstrukcijas, uz kurām nav šā paziņojuma.

Šaubu gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju vai tirgotāju.

| 15.2.2. | Attiecībā uz “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija:
  Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “(ierobežota/daļēji universāla)” un ir piemērota uzstādīšanai šādu automobiļu sēdvietās:








  AUTOMOBILIS | PRIEKŠĀ | AIZMUGURĒ |
| --- | --- | --- | --- |
| | Malā | Vidū | |
| (Modelis) | Jā | Jā | Nē |

15.2.2.

Attiecībā uz “ierobežotās” un “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija:

Šī bērnu ierobežotājsistēma ir klasificēta kā “(ierobežota/daļēji universāla)” un ir piemērota uzstādīšanai šādu automobiļu sēdvietās:

AUTOMOBILIS

PRIEKŠĀ

AIZMUGURĒ

Malā

Vidū

(Modelis)

Jā

Jā

Nē

Arī citu automobiļu sēdvietas var būt piemērotas šai bērnu ierobežotājsistēmai. Šaubu gadījumā sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju vai tirgotāju.

| 15.2.3. | Attiecībā uz “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama informācija par piemēroto transportlīdzekli. |
| --- | --- |

15.2.3.

Attiecībā uz “transportlīdzeklim raksturīgās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama informācija par piemēroto transportlīdzekli.

| 15.2.4. | Ja ierīce jālieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzams arī šāds uzraksts:
  “Piemērota tikai tad, ja apstiprinātie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)
  Attiecībā uz kulbiņu ierobežotājsistēmām iekļauj sarakstu ar kulbiņām, kādām ierīce ir piemērota. |
| --- | --- |

15.2.4.

Ja ierīce jālieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzams arī šāds uzraksts:

“Piemērota tikai tad, ja apstiprinātie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)

Attiecībā uz kulbiņu ierobežotājsistēmām iekļauj sarakstu ar kulbiņām, kādām ierīce ir piemērota.

| 15.2.5. | Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs uz iepakojuma kārbas norāda informāciju ar adresi, uz kuru pircējs var rakstīt, lai iegūtu papildu informāciju par bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu konkrētos automobiļos. |
| --- | --- |

15.2.5.

Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs uz iepakojuma kārbas norāda informāciju ar adresi, uz kuru pircējs var rakstīt, lai iegūtu papildu informāciju par bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu konkrētos automobiļos.

| 15.2.6. | Uzstādīšanas metode, ko ilustrē ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem. |
| --- | --- |

15.2.6.

Uzstādīšanas metode, ko ilustrē ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem.

| 15.2.7. | Lietotājam norāda, ka bērnu ierobežotājsistēmas cietajām daļām un plastmasas daļām jābūt izvietotām un uzstādītām tā, lai parastos transportlīdzekļa darbības apstākļos tās nevarētu iesprūst zem bīdāma sēdekļa vai transportlīdzekļa durvīs. |
| --- | --- |

15.2.7.

Lietotājam norāda, ka bērnu ierobežotājsistēmas cietajām daļām un plastmasas daļām jābūt izvietotām un uzstādītām tā, lai parastos transportlīdzekļa darbības apstākļos tās nevarētu iesprūst zem bīdāma sēdekļa vai transportlīdzekļa durvīs.

| 15.2.8. | Lietotājam norāda, ka kulbiņas jālieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenvirziena asij. |
| --- | --- |

15.2.8.

Lietotājam norāda, ka kulbiņas jālieto perpendikulāri transportlīdzekļa garenvirziena asij.

| 15.2.9. | Attiecībā uz sistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, pircējam norāda, ka tās nav lietojamas sēdvietās, kas aprīkotas ar gaisa spilvenu. Šī informācija ir skaidri redzama pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu. |
| --- | --- |

15.2.9.

Attiecībā uz sistēmām, kas vērstas uz aizmuguri, pircējam norāda, ka tās nav lietojamas sēdvietās, kas aprīkotas ar gaisa spilvenu. Šī informācija ir skaidri redzama pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu.

| 15.2.10. | Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija:
  Šī “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir konstruēta, lai sniegtu papildu atbalstu bērniem, kuriem ir grūti pareizi sēdēt parastos sēdekļos. Vienmēr noskaidrojiet pie ārsta, vai šī ierobežotājsistēma ir piemērota jūsu bērnam. |
| --- | --- |

15.2.10.

Attiecībā uz “ierobežotājsistēmām īpašām vajadzībām” pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda informācija:

Šī “ierobežotājsistēma īpašām vajadzībām” ir konstruēta, lai sniegtu papildu atbalstu bērniem, kuriem ir grūti pareizi sēdēt parastos sēdekļos. Vienmēr noskaidrojiet pie ārsta, vai šī ierobežotājsistēma ir piemērota jūsu bērnam.

| 15.2.11. | Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda uzlīme:
  PIEZĪME






  1. | Šī ir ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMA. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar ISOFIX stiprinājumu sistēmām. |
| --- | --- | --- |

15.2.11.

Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmām pārdošanas vietā, nenoņemot iepakojumu, ir skaidri redzama šāda uzlīme:

ISOFIX

PIEZĪME

1.

Šī ir ISOFIX BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMA. Tā ir apstiprināta saskaņā ar Noteikumu Nr. 44 04. grozījumu sēriju vispārīgai lietošanai transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar ISOFIX stiprinājumu sistēmām.

ISOFIX

ISOFIX

| 2. | To var pareizi uzstādīt transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir apstiprinātas ISOFIX sēdvietas (kā izklāstīts transportlīdzekļa rokasgrāmatā) atkarībā no bērnu sēdekļa un palīgierīces kategorijas. |
| --- | --- |

2.

To var pareizi uzstādīt transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir apstiprinātas ISOFIX sēdvietas (kā izklāstīts transportlīdzekļa rokasgrāmatā) atkarībā no bērnu sēdekļa un palīgierīces kategorijas.

ISOFIX

| 3. | Šai ierīcei paredzētā masas grupa un ISOFIX izmēru klase ir: ... |
| --- | --- |

3.

Šai ierīcei paredzētā masas grupa un ISOFIX izmēru klase ir: ...

ISOFIX

15.3.   Lietošanas instrukcijā iekļauj šādu informāciju:

| 15.3.1. | Masas grupas un palīgierīces, kurām ierīce paredzēta. |
| --- | --- |

15.3.1.

Masas grupas un palīgierīces, kurām ierīce paredzēta.

| 15.3.2. | Ja ierīci lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, iekļauj šādu tekstu: “Piemērota lietošanai tikai sarakstā minētajos transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.) |
| --- | --- |

15.3.2.

Ja ierīci lieto kopā ar pieauguša cilvēka drošības jostu, iekļauj šādu tekstu: “Piemērota lietošanai tikai sarakstā minētajos transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar klēpja/trīspunktu/statiskajām drošības jostām vai drošības jostām ar spriegotājiem, kas apstiprinātas saskaņā ar EEK Noteikumiem Nr. 16 vai citiem līdzvērtīgiem standartiem.” (Nevajadzīgo svītro.)

| 15.3.3. | Lietošanas metodi parāda ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem. Attiecībā uz sēdekļiem, kurus var lietot gan uz priekšu, gan uz aizmuguri vērstus, jāsniedz skaidrs brīdinājums, ka ierobežotājsistēma jālieto tikai uz aizmuguri vērsta, kamēr bērna masa nepārsniedz norādīto ierobežojumu vai kādu citu ar izmēriem saistītu kritēriju. |
| --- | --- |

15.3.3.

Lietošanas metodi parāda ar fotogrāfijām un/vai ar ļoti skaidriem zīmējumiem. Attiecībā uz sēdekļiem, kurus var lietot gan uz priekšu, gan uz aizmuguri vērstus, jāsniedz skaidrs brīdinājums, ka ierobežotājsistēma jālieto tikai uz aizmuguri vērsta, kamēr bērna masa nepārsniedz norādīto ierobežojumu vai kādu citu ar izmēriem saistītu kritēriju.

| 15.3.4. | Nepārprotami izskaidro sprādzes un regulētājierīču darbību. |
| --- | --- |

15.3.4.

Nepārprotami izskaidro sprādzes un regulētājierīču darbību.

| 15.3.5. | Iesaka, lai visas siksnas, kas notur ierobežotājsistēmu transportlīdzeklī, būtu nospriegotas, lai visas siksnas, ar kurām ierobežo bērnu, būtu noregulētas atkarībā no bērna ķermeņa uzbūves un lai tiktu novērsta siksnu savīšanās. |
| --- | --- |

15.3.5.

Iesaka, lai visas siksnas, kas notur ierobežotājsistēmu transportlīdzeklī, būtu nospriegotas, lai visas siksnas, ar kurām ierobežo bērnu, būtu noregulētas atkarībā no bērna ķermeņa uzbūves un lai tiktu novērsta siksnu savīšanās.

| 15.3.6. | Uzsver, ka ir svarīgi raudzīties, lai klēpja siksnas būtu uzliktas pietiekami zemu, tā, ka iegurnis ir stingri nostiprināts. |
| --- | --- |

15.3.6.

Uzsver, ka ir svarīgi raudzīties, lai klēpja siksnas būtu uzliktas pietiekami zemu, tā, ka iegurnis ir stingri nostiprināts.

| 15.3.7. | Iesaka nomainīt ierīci, ja tā bijusi pakļauta spēcīgiem mehāniskajiem spriegumiem negadījumā. |
| --- | --- |

15.3.7.

Iesaka nomainīt ierīci, ja tā bijusi pakļauta spēcīgiem mehāniskajiem spriegumiem negadījumā.

| 15.3.8. | Sniedz norādījumus par tīrīšanu. |
| --- | --- |

15.3.8.

Sniedz norādījumus par tīrīšanu.

| 15.3.9. | Sniedz lietotājam vispārīgu brīdinājumu par to, ka ierīces konstrukcijā ir bīstami veikt jebkādus grozījumus vai papildinājumus bez kompetentās iestādes apstiprinājuma un ka ir bīstami, ja bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāja sniegtā uzstādīšanas instrukcija netiek rūpīgi ievērota. |
| --- | --- |

15.3.9.

Sniedz lietotājam vispārīgu brīdinājumu par to, ka ierīces konstrukcijā ir bīstami veikt jebkādus grozījumus vai papildinājumus bez kompetentās iestādes apstiprinājuma un ka ir bīstami, ja bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāja sniegtā uzstādīšanas instrukcija netiek rūpīgi ievērota.

| 15.3.10. | Ja krēslam nav auduma pārvalka, iesaka sargāt krēslu no saules gaismas, jo tas var kļūt pārāk karsts bērna ādai. |
| --- | --- |

15.3.10.

Ja krēslam nav auduma pārvalka, iesaka sargāt krēslu no saules gaismas, jo tas var kļūt pārāk karsts bērna ādai.

| 15.3.11. | Iesaka bērnus neatstāt bērnu ierobežotājsistēmā bez uzraudzības. |
| --- | --- |

15.3.11.

Iesaka bērnus neatstāt bērnu ierobežotājsistēmā bez uzraudzības.

| 15.3.12. | Iesaka labi nostiprināt bagāžu vai citus priekšmetus, kas sadursmes gadījumā varētu radīt traumas. |
| --- | --- |

15.3.12.

Iesaka labi nostiprināt bagāžu vai citus priekšmetus, kas sadursmes gadījumā varētu radīt traumas.

| 15.3.13. | Iesaka:






  a) | nelietot bērnu ierobežotājsistēmu bez pārvalka; |
| --- | --- | --- |

15.3.13.

Iesaka:

a)

nelietot bērnu ierobežotājsistēmu bez pārvalka;

| b) | neaizstāt sēdekļa pārvalku ne ar vienu citu, kā vien ar izgatavotāja ieteikto, jo pārvalkam ir būtiska nozīme ierobežotājsistēmas darbībā. |
| --- | --- |

b)

neaizstāt sēdekļa pārvalku ne ar vienu citu, kā vien ar izgatavotāja ieteikto, jo pārvalkam ir būtiska nozīme ierobežotājsistēmas darbībā.

| 15.3.14. | Iekļauj tekstu vai diagrammu, kurā norādīts, kā lietotājs var konstatēt pieauguša cilvēka drošības jostas sprādzes neapmierinošu stāvokli attiecībā pret galveno slodzi nesošo kontakta punktu uz ierobežotājsistēmas. Lietotājam norāda sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju, ja ir šaubas par minēto punktu. |
| --- | --- |

15.3.14.

Iekļauj tekstu vai diagrammu, kurā norādīts, kā lietotājs var konstatēt pieauguša cilvēka drošības jostas sprādzes neapmierinošu stāvokli attiecībā pret galveno slodzi nesošo kontakta punktu uz ierobežotājsistēmas. Lietotājam norāda sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju, ja ir šaubas par minēto punktu.

| 15.3.15. | Ja bērnu ierobežotājsistēma piedāvā alternatīvu slodzi nesošo kontakta punktu, skaidri apraksta tā lietošanu. Lietotāju informē, kā noteikt, vai šā alternatīvā izkārtojuma lietojums ir apmierinošs. Lietotājam norāda sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju, ja ir šaubas par minēto punktu. Lietotājam skaidri norāda sākt bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu transportlīdzekļa sēdvietās, kuras transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā minētas kā “universālās” kategorijas sēdvietas, izmantojot primāro drošības jostas izkārtojumu. |
| --- | --- |

15.3.15.

Ja bērnu ierobežotājsistēma piedāvā alternatīvu slodzi nesošo kontakta punktu, skaidri apraksta tā lietošanu. Lietotāju informē, kā noteikt, vai šā alternatīvā izkārtojuma lietojums ir apmierinošs. Lietotājam norāda sazināties ar bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotāju, ja ir šaubas par minēto punktu. Lietotājam skaidri norāda sākt bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanu transportlīdzekļa sēdvietās, kuras transportlīdzekļa īpašnieka rokasgrāmatā minētas kā “universālās” kategorijas sēdvietas, izmantojot primāro drošības jostas izkārtojumu.

| 15.3.16. | Nodrošina, lai instrukcija tiktu saglabāta pie bērnu ierobežotājsistēmas visā tās ekspluatācijas laikā vai transportlīdzekļa rokasgrāmatā, ja tās ir iebūvētās ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

15.3.16.

Nodrošina, lai instrukcija tiktu saglabāta pie bērnu ierobežotājsistēmas visā tās ekspluatācijas laikā vai transportlīdzekļa rokasgrāmatā, ja tās ir iebūvētās ierobežotājsistēmas.

| 15.3.17. | Iekļauj skaidru brīdinājumu neizmantot citus slodzi nesošos kontakta punktus, kā vien tos, kas aprakstīti instrukcijā un norādīti uz bērnu ierobežotājsistēmas. |
| --- | --- |

15.3.17.

Iekļauj skaidru brīdinājumu neizmantot citus slodzi nesošos kontakta punktus, kā vien tos, kas aprakstīti instrukcijā un norādīti uz bērnu ierobežotājsistēmas.

| 15.3.18. | Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu automobiļa izgatavotāja rokasgrāmatā jāsniedz lietošanas instrukcija. |
| --- | --- |

15.3.18.

Attiecībā uz ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu automobiļa izgatavotāja rokasgrāmatā jāsniedz lietošanas instrukcija.

ISOFIX

16.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS IR ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

16.1.   Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

17.   PĀREJAS NOTEIKUMI

17.1.   No 03. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

17.2.   Pēc 12 mēnešiem kopš spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām, kuras paredz šo noteikumu 03. grozījumu sērija.

17.3.   Divpadsmit mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt tipa apstiprinājumus tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras atbilst prasībām šajos noteikumos, kuri grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

17.4.   Šajā pašā 12 mēnešu laikposmā puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

17.5.   No 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas šo noteikumu 16. pielikums attiecas arī uz bērnu ierobežotājsistēmām, kuras jau ir saņēmušas tipa apstiprinājumu saskaņā ar 02. grozījumu sēriju.

17.6.   No 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var atteikt tāda tipa bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst 03. grozījumu sērijas 6.2.2. un 6.2.14. punkta prasībām.

17.7.   Trīsdesmit sešus mēnešus pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tādu bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām.

17.8.   No 03. grozījumu sērijas 2. papildinājuma spēkā stāšanās dienas visām jaunām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras izgatavotas saskaņā ar šiem noteikumiem, pievieno šo noteikumu 4.5. punktā noteikto uzlīmi.

17.9.   No 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt EEK apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

17.10.   Pēc 12 mēnešiem kopš 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais bērnu ierobežotājsistēmas tips atbilst prasībām, kuras paredz šo noteikumu 04. grozījumu sērija.

17.11.   Divpadsmit mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt tipa apstiprinājumus tādām bērnu ierobežotājsistēmām, kuras atbilst prasībām šajos noteikumos, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

17.12.   Trīsdesmit sešus mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājuma paplašinājumu saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

17.13.   Četrdesmit astoņus mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt tādu bērnu ierobežotājsistēmu pārdošanu, kuras neatbilst šo noteikumu 04. grozījumu sērijas prasībām.

17.14.   Sešus mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas 04. papildinājuma spēkā stāšanās dienas zaudē spēku apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar 03. vai 04. grozījumu sēriju bērnu ierobežotājsistēmām, kuras pieder pie 0., 0+ un I grupas un neatbilst 6.1.11. vai 6.1.12. punkta prasībām.

17.15.   No šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 4. papildinājuma spēkā stāšanās dienas, atkāpjoties no pušu pienākumiem pārejas periodā, kas noteikti 17.14. punktā, un pamatojoties uz Eiropas Kopienas deklarāciju, pievienojoties 1958. gada nolīgumam (Depozitārija paziņojums C.N.60.1998.TREATIES-28), Eiropas Kopienas dalībvalstis var aizliegt laist tirgū bērnu ierobežotājsistēmas, kas neatbilst šo noteikumu 04. grozījumu sērijas 4. papildinājuma prasībām.

---

(1)  1 Vācija, 2 Francija, 3 Itālija, 4 Nīderlande, 5 Zviedrija, 6 Beļģija, 7 Ungārija, 8 Čehijas Republika, 9 Spānija, 10 Serbija, 11 Apvienotā Karaliste, 12 Austrija, 13 Luksemburga, 14 Šveice, 15 (brīvs), 16 Norvēģija, 17 Somija, 18 Dānija, 19 Rumānija, 20 Polija, 21 Portugāle, 22 Krievijas Federācija, 23 Grieķija, 24 Īrija, 25 Horvātija, 26 Slovēnija, 27 Slovākija, 28 Baltkrievija, 29 Igaunija, 30 (brīvs), 31 Bosnija un Hercegovina, 32 Latvija, 33 (brīvs), 34 Bulgārija, 35 (brīvs), 36 Lietuva, 37 Turcija, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžāna, 40 bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopiena (apstiprinājumus piešķir dalībvalstis, izmantojot savu EEK simbolu), 43 Japāna, 44 (brīvs), 45 Austrālija, 46 Ukraina, 47 Dienvidāfrika, 48 Jaunzēlande, 49 Kipra, 50 Malta, 51 Korejas Republika, 52 Malaizija, 53 Taizeme, 54 un 55 (brīvi), 56 Melnkalne. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu vai pievienojas nolīgumam par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramo atbilstības novērtēšanas apstiprinājumu savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

1

(2)  ISOFIX universālās BIS ir uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas, ko izmanto transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un augšējās siksnas stiprinājumu.

2

ISOFIX

ISOFIX

(3)  ISOFIX daļēji universālās BIS ir:

3

ISOFIX

| — | uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar atbalsta stieni, vai |
| --- | --- |

—

uz priekšu vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar atbalsta stieni, vai

| — | uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar atbalsta stieni vai augšējo siksnu, ko izmanto transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un vajadzības gadījumā ar augšējās siksnas stiprinājumu, vai |
| --- | --- |

—

uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kas aprīkotas ar atbalsta stieni vai augšējo siksnu, ko izmanto transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un vajadzības gadījumā ar augšējās siksnas stiprinājumu, vai

ISOFIX

| — | uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kuras balsta transportlīdzekļa instrumentu panelis un kuras izmanto priekšējā pasažieru sēdvietā, kas aprīkota ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu, |
| --- | --- |

—

uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas, kuras balsta transportlīdzekļa instrumentu panelis un kuras izmanto priekšējā pasažieru sēdvietā, kas aprīkota ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu,

ISOFIX

| — | vai uz sāniem vērstas ierobežotājsistēmas, kas vajadzības gadījumā aprīkotas ar pretrotācijas ierīci, ko izmanto transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un vajadzības gadījumā ar augšējās siksnas stiprinājumu. |
| --- | --- |

—

vai uz sāniem vērstas ierobežotājsistēmas, kas vajadzības gadījumā aprīkotas ar pretrotācijas ierīci, ko izmanto transportlīdzekļos, kuru sēdvietas ir aprīkotas ar ISOFIX stiprinājumu sistēmu un vajadzības gadījumā ar augšējās siksnas stiprinājumu.

ISOFIX

(4)  Adrese, kur var saņemt attiecīgos CEN standartus: CEN, rue Bréderode 2, B.P. 5, 1000 Bruxelles, Belgique.

4

CEN

CEN, rue Bréderode 2, B.P. 5, 1000 Bruxelles, Belgique

(5)  Krūškurvja paātrinājuma ierobežojumi nav spēkā, lietojot “jaundzimušā” manekenu, jo tas nav aprīkots ar mērierīcēm.

5

(6)  Jaundzimušā manekenam nav vēdera ieliktņu. Tāpēc, lai spriestu par iespiešanos vēderā, var izmantot tikai subjektīvu analīzi.

6

(7)  Pielaides izmēriem, ja nav norādīts citādi, nav spēkā robežām

7

| Izmēru amplitūda (mm) | mazāk par 6 | virs 6 līdz 30 | virs 30 līdz 120 | virs 120 līdz 315 | virs 315 līdz 1 000 | virs 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pielaide (mm) | ± 0,5 | ± 1 | ± 1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Izmēru amplitūda (mm)

mazāk par 6

virs 6 līdz 30

virs 30 līdz 120

virs 120 līdz 315

virs 315 līdz 1 000

virs 1 000

Pielaide (mm)

± 0,5

± 1

± 1,5

± 2

± 3

± 4

Leņķiskās pielaides, ja nav norādīts citādi: ± 1°.

(8)  Veicot kalibrēšanu, bremzēšanas ceļam jābūt 650 ± 30 mm

8

(9)  Veicot kalibrēšanu, bremzēšanas ceļam jābūt 275 ± 20 mm.

9

| Piezīme. | Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar nosacījumiem “uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas” frontālam un aizmugures triecienam. |
| --- | --- |

Piezīme.

Piezīme.

Visas 0. un 0+ grupas ierobežotājsistēmas testē saskaņā ar nosacījumiem “uz aizmuguri vērstas ierobežotājsistēmas” frontālam un aizmugures triecienam.

Paskaidrojumi

Paskaidrojumi

| Testa impulss Nr. 1 | : | kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens. |
| --- | --- | --- |
| Testa impulss Nr. 2 | : | kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens. |
| Testa impulss Nr. 3 | : | ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam. |
| Testa impulss Nr. 4 | : | ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam. |

Testa impulss Nr. 1

:

kā noteikts 7. pielikumā – frontāls trieciens.

Testa impulss Nr. 2

:

kā noteikts 7. pielikumā – aizmugures trieciens.

Testa impulss Nr. 3

:

ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj frontālam triecienam.

Testa impulss Nr. 4

:

ātruma samazināšanās impulss transportlīdzeklim, ko pakļauj aizmugures triecienam.

(10)  g = 9,81 m/s2.

10

2

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU PARAUGI

Image

Image

---

3. PIELIKUMS

TĀDAS IEKĀRTAS PARAUGS, KAS IZMANTOJAMA, LAI TESTĒTU IZTURĪBU PRET PUTEKĻIEM

(izmēri milimetros)

Image

---

4. PIELIKUMS

KOROZIJAS TESTS

1.   Testa iekārta

| 1.1. | Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, viena vai vairākiem izsmidzinošiem uzgaļiem, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un vajadzīgajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi. |
| --- | --- |

1.1.

Testa iekārta sastāv no miglas kameras, sāls šķīduma tvertnes, atbilstīgi kondicionēta saspiesta gaisa padeves iekārtas, viena vai vairākiem izsmidzinošiem uzgaļiem, paraugu statīviem, kameras apsildes ierīces un vajadzīgajām vadības ierīcēm. Iekārtas izmērs un uzbūves īpatnības var atšķirties ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti testam vajadzīgie apstākļi.

| 1.2. | Svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem. |
| --- | --- |

1.2.

Svarīgi nodrošināt, lai šķīduma pilieni, kas uzkrājas pie kameras griestiem vai tās vāka, nekristu uz testa paraugiem.

| 1.3. | Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkal izsmidzināti. |
| --- | --- |

1.3.

Šķīduma pilieni, kas nokrīt no testa paraugiem, nenonāk atpakaļ tvertnē un netiek atkal izsmidzināti.

| 1.4. | Iekārtu neveido no materiāliem, kuri ietekmē miglas iedarbību uz koroziju. |
| --- | --- |

1.4.

Iekārtu neveido no materiāliem, kuri ietekmē miglas iedarbību uz koroziju.

2.   Testa paraugu atrašanās vieta miglas kamerā

| 2.1. | Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru un kuru nosaka attiecībā pret lielāko testējamo virsmu. |
| --- | --- |

2.1.

Paraugus, izņemot spriegotājus, atbalsta vai iekar 15° līdz 30° slīpumā pret vertikāli un, vēlams, paralēli galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru un kuru nosaka attiecībā pret lielāko testējamo virsmu.

| 2.2. | Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā. |
| --- | --- |

2.2.

Spriegotājus atbalsta vai iekar tā, lai siksnas uztīšanai paredzēto tītavu asis būtu perpendikulāras galvenajam virzienam, kādā horizontālā miglas plūsma šķērso kameru. Arī atvere, kas spriegotājā paredzēta siksnai, ir vērsta šajā galvenajā virzienā.

| 2.3. | Paraugus novieto tā, lai migla varētu brīvi nosēsties uz tiem visiem. |
| --- | --- |

2.3.

Paraugus novieto tā, lai migla varētu brīvi nosēsties uz tiem visiem.

| 2.4. | Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu. |
| --- | --- |

2.4.

Paraugus novieto tā, lai nepieļautu sāls šķīduma nopilēšanu no viena parauga uz citu.

3.   Sāls šķīdums

| 3.1. | Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļu izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu. |
| --- | --- |

3.1.

Sāls šķīdumu sagatavo, 5 ± 1 nātrija hlorīda masas daļu izšķīdinot 95 daļās destilēta ūdens. Sāls ir nātrija hlorīds, kurā praktiski nav niķeļa un vara piemaisījumu un kurš sausā stāvoklī satur ne vairāk kā 0,1 % nātrija jodīda un ne vairāk kā 0,3 % kopējo piemaisījumu.

| 3.2. | Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH būtu no 6,5 līdz 7,2. |
| --- | --- |

3.2.

Šķīdums ir tāds, lai pēc izsmidzināšanas 35 °C temperatūrā savāktā šķīduma pH būtu no 6,5 līdz 7,2.

4.   Saspiestais gaiss

| 4.1. | Gaiss, ko saspiestu piegādā sāls šķīduma izsmidzināšanas uzgalim vai uzgaļiem, nesatur eļļu un netīrumus, un šā gaisa spiediens ir no 70 kN/m2 līdz 170 kN/m2. |
| --- | --- |

4.1.

Gaiss, ko saspiestu piegādā sāls šķīduma izsmidzināšanas uzgalim vai uzgaļiem, nesatur eļļu un netīrumus, un šā gaisa spiediens ir no 70 kN/m2 līdz 170 kN/m2.

5.   Apstākļi miglas kamerā

| 5.1. | Miglas kameras iedarbības zonā uztur 35 ± 5 °C temperatūru. Lai šķīduma pilieniem no testa paraugiem vai no kāda cita avota neļautu uzkrāties, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas savācējus. Savācējus novieto blakus testa paraugiem: vienu pēc iespējas tuvu, bet otru – pēc iespējas tālu no uzgaļiem. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vidēji vismaz 16 stundu ilgā laikposmā. |
| --- | --- |

5.1.

Miglas kameras iedarbības zonā uztur 35 ± 5 °C temperatūru. Lai šķīduma pilieniem no testa paraugiem vai no kāda cita avota neļautu uzkrāties, iedarbības zonā novieto vismaz divus tīrus miglas savācējus. Savācējus novieto blakus testa paraugiem: vienu pēc iespējas tuvu, bet otru – pēc iespējas tālu no uzgaļiem. Migla ir tāda, lai uz katriem 80 cm2 horizontālā savākšanas laukuma katrā savācējā nonāktu vidēji 1,0 līdz 2,0 ml šķīduma stundā, mērot vidēji vismaz 16 stundu ilgā laikposmā.

| 5.2. | Uzgali vai uzgaļus tēmē vai novērš tā, lai strūkla testa paraugus neskartu tiešā trāpījumā. |
| --- | --- |

5.2.

Uzgali vai uzgaļus tēmē vai novērš tā, lai strūkla testa paraugus neskartu tiešā trāpījumā.

---

5. PIELIKUMS

ABRAZĪVĀ NODILUMA UN MIKROSLĪDĒŠANAS TESTS

1. attēls

Pirmā veida procedūra

Testa uzstādījumu paraugi atbilst regulētājierīces veidam

Paraugs a

Image

Paraugs b

Image

2. attēls

Otrā veida procedūra

Image

3. attēls

Mikroslīdēšanas tests

Kopējais pārvietojums: 300 ± 20 mm

Image

Testēšanas ierīcei pielikto 50 N slodzi virza vertikāli un tā, lai nepieļautu sloga šūpošanos un siksnas savērpšanos.

Fiksētājierīci nostiprina pie 50 N sloga tā, kā tas ir transportlīdzeklī.

---

6. PIELIKUMS

RATIŅU APRAKSTS

1.   Ratiņi

1.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu testos uz ratiņiem atrodas tikai sēdeklis, un ratiņu masa ir vismaz 380 kg. Transportlīdzeklim raksturīgās kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu testos uz ratiņiem atrodas transportlīdzekļa konstrukcija, un ratiņu masa ir vismaz 800 kg.

2.   Kalibrēšanas ekrāns

2.1.   Ratiņiem ir stingri piestiprināts kalibrēšanas ekrāns, uz kura skaidri marķēta kustības ierobežojuma līnija, lai ar fotogrāfijām būtu iespējams pārliecināties par to, ka izpildīti kritēriji attiecībā uz kustību uz priekšu.

3.   Sēdeklis

3.1.   Sēdekļa konstrukcija ir šāda:

3.1.1.   Nofiksēta cieta atzveltne, kuras izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Apakšējā daļa un augšējā daļa ir izgatavotas no caurules ar 20 mm diametru.

3.1.2.   Ciets sēdeklis, kura izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā. Sēdekļa aizmugurējā daļa ir izgatavota no cieta lokšņu metāla, kura augšējā malā ir caurule ar 20 mm diametru. Sēdekļa priekšējā daļa arī ir izgatavota no caurules ar 20 mm diametru.

3.1.3.   Lai nodrošinātu pieeju stiprinājumu pamatnēm, sēdekļa spilvena aizmugurē izveido atveres, kā norādīts šā pielikuma 1. papildinājumā.

3.1.4.   Sēdekļa platums ir 800 mm.

3.1.5.   Atzveltne un sēdeklis ir noklāti ar poliuretāna putām, kuru īpašības norādītas 1. tabulā. Spilvena izmēri norādīti šā pielikuma 1. papildinājumā.

1. tabula

| Blīvums saskaņā ar ISO 485 (kg/m3) | 43 |
| --- | --- |
| Spiedes izturība saskaņā ar ISO 2439B (N) | |
| p – 25 % | 125 |
| p – 40 % | 155 |
| Spiedes izturības koeficients saskaņā ar ISO 3386 (kPa) | 4 |
| Pagarinājums lūzuma vietā saskaņā ar ISO 1798 (%) | 180 |
| Plīšanas pretestība saskaņā ar ISO 1798 (kPa) | 100 |
| Saspiešanas paliekošā deformācija saskaņā ar ISO 1856 (%) | 3 |

Blīvums saskaņā ar ISO 485 (kg/m3)

43

Spiedes izturība saskaņā ar ISO 2439B (N)

p – 25 %

125

p – 40 %

155

Spiedes izturības koeficients saskaņā ar ISO 3386 (kPa)

4

Pagarinājums lūzuma vietā saskaņā ar ISO 1798 (%)

180

Plīšanas pretestība saskaņā ar ISO 1798 (kPa)

100

Saspiešanas paliekošā deformācija saskaņā ar ISO 1856 (%)

3

3.1.6.   Poliuretāna putas ir noklātas ar audumu aizsardzībai pret saules stariem, audums ir izgatavots no poliakrilāta šķiedras un tā īpašības norādītas 2. tabulā.

2. tabula

| Īpatnējā masa (g/m2) | 290 |
| --- | --- |
| Plīšanas pretestība saskaņā ar DIN 53587 testa paraugam, kura platums ir 50 mm: | |
| garenvirzienā (kg): | 120 |
| platuma virzienā (kg): | 80 |

Īpatnējā masa (g/m2)

290

Plīšanas pretestība saskaņā ar DIN 53587 testa paraugam, kura platums ir 50 mm:

garenvirzienā (kg):

120

platuma virzienā (kg):

80

3.1.7.   Sēdekļa un atzveltnes pārklāšana (1)

| 3.1.7.1. | Sēdekļa putu spilvenu izgatavo no kvadrātiskas formas putu bloka (800 × 575 × 135 mm) tā (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlu), lai tā forma līdzinātos alumīnija pamatplāksnes, kas aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā, formai. |
| --- | --- |

3.1.7.1.

Sēdekļa putu spilvenu izgatavo no kvadrātiskas formas putu bloka (800 × 575 × 135 mm) tā (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlu), lai tā forma līdzinātos alumīnija pamatplāksnes, kas aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlā, formai.

| 3.1.7.2. | Pamatplāksnē ieurbj sešus caurumus nolūkā to nostiprināt pie ratiņiem ar skrūvēm. Caurumus urbj gar plāksnes garāko malu, pa trim katrā pusē, un to atrašanās vieta ir atkarīga no ratiņu konstrukcijas. Caurumos ieliek sešas skrūves. Ir ieteicams ar piemērotu adhezīvu vielu skrūves pie plāksnes pielīmēt. Pēc tam skrūves nostiprina ar uzgriežņiem. |
| --- | --- |

3.1.7.2.

Pamatplāksnē ieurbj sešus caurumus nolūkā to nostiprināt pie ratiņiem ar skrūvēm. Caurumus urbj gar plāksnes garāko malu, pa trim katrā pusē, un to atrašanās vieta ir atkarīga no ratiņu konstrukcijas. Caurumos ieliek sešas skrūves. Ir ieteicams ar piemērotu adhezīvu vielu skrūves pie plāksnes pielīmēt. Pēc tam skrūves nostiprina ar uzgriežņiem.

| 3.1.7.3. | Pārklāja materiālu (1 250 × 1 200 mm, sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu) pa vidu nogriež tā, lai pēc pārklāšanas materiāla malas savstarpēji nepārklātos. Starp pārklāja materiāla malām jābūt apmēram 100 mm lielai atstarpei. Tādēļ materiāls jāgriež apmēram 1 200 mm attālumā. |
| --- | --- |

3.1.7.3.

Pārklāja materiālu (1 250 × 1 200 mm, sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu) pa vidu nogriež tā, lai pēc pārklāšanas materiāla malas savstarpēji nepārklātos. Starp pārklāja materiāla malām jābūt apmēram 100 mm lielai atstarpei. Tādēļ materiāls jāgriež apmēram 1 200 mm attālumā.

| 3.1.7.4. | Uz pārklāja materiāla pāri visam platumam novelk divas līnijas. Līnijas velk 375 mm attālumā no pārklāja materiāla viduslīnijas (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu). |
| --- | --- |

3.1.7.4.

Uz pārklāja materiāla pāri visam platumam novelk divas līnijas. Līnijas velk 375 mm attālumā no pārklāja materiāla viduslīnijas (sk. šā pielikuma 1. papildinājuma 3. attēlu).

| 3.1.7.5. | Sēdekļa putu spilvenu novieto uz pārklāja materiāla ar augšu uz leju tā, ka alumīnija pamatplāksne atrodas virspusē. |
| --- | --- |

3.1.7.5.

Sēdekļa putu spilvenu novieto uz pārklāja materiāla ar augšu uz leju tā, ka alumīnija pamatplāksne atrodas virspusē.

| 3.1.7.6. | Pārklāja materiālu nostiepj abās pusēs, līdz uz tā novilktās līnijas ir vienā līmenī ar alumīnija pamatplāksnes malām. Vietā, kur atrodas katra skrūve, pārklāja materiālā izdara nelielus iegriezumus un pārvelk to pāri skrūvēm. |
| --- | --- |

3.1.7.6.

Pārklāja materiālu nostiepj abās pusēs, līdz uz tā novilktās līnijas ir vienā līmenī ar alumīnija pamatplāksnes malām. Vietā, kur atrodas katra skrūve, pārklāja materiālā izdara nelielus iegriezumus un pārvelk to pāri skrūvēm.

| 3.1.7.7. | Vietā, kur pamatplāksnē un putās ir rievas, pārklāja materiālu iegriež. |
| --- | --- |

3.1.7.7.

Vietā, kur pamatplāksnē un putās ir rievas, pārklāja materiālu iegriež.

| 3.1.7.8. | Pārklāju pielīmē alumīnija plāksnei ar elastīgu līmi. Pirms līmēšanas noņem uzgriežņus. |
| --- | --- |

3.1.7.8.

Pārklāju pielīmē alumīnija plāksnei ar elastīgu līmi. Pirms līmēšanas noņem uzgriežņus.

| 3.1.7.9. | Malās esošos atlokus saloka uz plāksnes un arī pielīmē. |
| --- | --- |

3.1.7.9.

Malās esošos atlokus saloka uz plāksnes un arī pielīmē.

| 3.1.7.10. | Rievās esošos atlokus ieloka iekšā un piestiprina ar spēcīgu līmlenti. |
| --- | --- |

3.1.7.10.

Rievās esošos atlokus ieloka iekšā un piestiprina ar spēcīgu līmlenti.

| 3.1.7.11. | Elastīgajai līmei jāžūst vismaz 12 stundas. |
| --- | --- |

3.1.7.11.

Elastīgajai līmei jāžūst vismaz 12 stundas.

| 3.1.7.12. | Atzveltnes spilvenu pārklāj tieši tāpat kā sēdekli, izņemot to, ka pārklāja materiāla (1 250 × 850 mm) līnijas novelk 320 mm attālumā no materiāla viduslīnijas. |
| --- | --- |

3.1.7.12.

Atzveltnes spilvenu pārklāj tieši tāpat kā sēdekli, izņemot to, ka pārklāja materiāla (1 250 × 850 mm) līnijas novelk 320 mm attālumā no materiāla viduslīnijas.

3.1.8.   Līnija Cr sakrīt ar līniju, kurā krustojas sēdekļa virsējā plakne un atzveltnes priekšējā plakne.

3.2.   Uz aizmuguri vērstu ierīču testēšana

3.2.1.   Uz ratiņiem uzstāda īpašu rāmi, kas atbalsta bērnu ierobežotājsistēmu, kā parādīts 1. attēlā.

3.2.2.   Ratiņiem stingri piestiprina tērauda cauruli tā, lai 5 000 ± 50 N liela slodze, kas pielikta caurules centrā horizontālā virzienā, neradītu kustību, kas pārsniedz 2 mm.

3.2.3.   Caurules izmēri ir: 500 × 100 × 90 mm.

1. attēls

Ietaise uz aizmuguri vērstas ierīces testēšanai

Image

3.3.   Ratiņu grīdas panelis

3.3.1.   Ratiņu grīdas panelis ir konstruēts no līdzenas vienmērīga biezuma un viena materiāla metāla loksnes (sk. šā pielikuma 3. papildinājuma 2. attēlu).

| 3.3.1.1. | Grīdas panelis ir nekustīgi uzstādīts uz ratiņiem. Grīdas paneļa augstumu attiecībā pret Cr ass projekcijas punktu, izmēru X (2) 2. attēlā koriģē atbilstīgi 7.1.4.1.9. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Grīdas panelis ir nekustīgi uzstādīts uz ratiņiem. Grīdas paneļa augstumu attiecībā pret Cr ass projekcijas punktu, izmēru X (2) 2. attēlā koriģē atbilstīgi 7.1.4.1.9. punkta prasībām.

| 3.3.1.2. | Grīdas panelis ir projektēts tā, lai virsmas cietība nebūtu mazāka par 120 HB saskaņā ar standartu EN ISO 6506-1:1999. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Grīdas panelis ir projektēts tā, lai virsmas cietība nebūtu mazāka par 120 HB saskaņā ar standartu EN ISO 6506-1:1999.

| 3.3.1.3. | Grīdas panelis iztur tam pieliktu 5 kN koncentrētu vertikālo slodzi, bez pārvietošanās, kas lielāka par 2 mm attiecībā pret Cr asi, un bez paliekošas deformācijas. |
| --- | --- |

3.3.1.3.

Grīdas panelis iztur tam pieliktu 5 kN koncentrētu vertikālo slodzi, bez pārvietošanās, kas lielāka par 2 mm attiecībā pret Cr asi, un bez paliekošas deformācijas.

| 3.3.1.4. | Grīdas paneļa virsmas nelīdzenums nepārsniedz 6,3 Ra saskaņā ar ISO 4287:1997. |
| --- | --- |

3.3.1.4.

Grīdas paneļa virsmas nelīdzenums nepārsniedz 6,3 Ra saskaņā ar ISO 4287:1997.

| 3.3.1.5. | Grīdas panelis ir projektēts tā, lai pēc bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskais testa saskaņā ar šiem noteikumiem nerastos paliekoša deformācija. |
| --- | --- |

3.3.1.5.

Grīdas panelis ir projektēts tā, lai pēc bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskais testa saskaņā ar šiem noteikumiem nerastos paliekoša deformācija.

4.   Apturēšanas ierīce

4.1.   Šī ierīce sastāv no diviem vienādiem amortizatoriem, kas uzstādīti paralēli viens otram.

4.2.   Vajadzības gadījumā vienu vai vairākas reizes pievieno papildu amortizatoru, ja nominālmasa attiecīgi vienu vai vairākas reizes palielināta par 200 kg. Amortizatoru veido:

| 4.2.1. | ārējais korpuss no tērauda caurules; |
| --- | --- |

4.2.1.

ārējais korpuss no tērauda caurules;

| 4.2.2. | poliuretāna caurule, kas absorbē enerģiju; |
| --- | --- |

4.2.2.

poliuretāna caurule, kas absorbē enerģiju;

| 4.2.3. | amortizētājā iegremdēta pulēta tērauda poga olīvas formā; un |
| --- | --- |

4.2.3.

amortizētājā iegremdēta pulēta tērauda poga olīvas formā; un

| 4.2.4. | stienis un trieciena plate. |
| --- | --- |

4.2.4.

stienis un trieciena plate.

4.3.   Šīs enerģijas absorbcijas ierīces daļu izmēri norādīti shēmā šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.4.   Absorbējošās vielas īpašības ir norādītas šā pielikuma 3. un 4. tabulā.

4.5.   Pirms lietošanas šo noteikumu 7. pielikumā paredzētajos kalibrēšanas testos apturēšanas ierīces komplektu vismaz 12 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir 15 līdz 25 °C. Apturēšanas ierīces darbība katrā testā izpilda 7. pielikuma 1. un 2. papildinājumā noteiktās prasības. Pirms bērnu ierobežotājsistēmas dinamiskā testa apturēšanas ierīces komplektu vismaz 12 stundas tur vidē, kuras temperatūra ir tāda pati kā kalibrēšanas testā ar precizitāti ± 2 °C. Var izmantot arī citas ierīces, ar ko var iegūt līdzvērtīgus rezultātus.

3. tabula

Absorbējošās vielas “A” raksturlielumi
   (3)

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi D 735)

| Šora cietība A: | 95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Plīšanas pretestība: | Ro ≥ 350 kg/cm2 |
| Minimālais pagarinājums: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis, ja pagarinājums ir 100 %: | ≥ 110 kg/cm2 |
| ja pagarinājums ir 300 %: | ≥ 240 kg/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): | 5 stundas – 55 °C temperatūrā |
| Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): | 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā: | 1,05 līdz 1,10 |
| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Šora cietība: maksimālā variācija ± 3
  plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

  masa: samazinājums < 1 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 1. Eļļa): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Šora cietība: maksimālā variācija ± 4
  plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

  apjoms: palielinājums < 5 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 3. Eļļa): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

  apjoms: palielinājums < 20 % |
| Iegremdēšana destilētā ūdenī: | |
| pēc izturēšanas 1 nedēļu 70 °C temperatūrā: | plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

  pagarinājums: palielinājums < 20 % no Ao |

Šora cietība A:

95 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C

Plīšanas pretestība:

Ro ≥ 350 kg/cm2

Minimālais pagarinājums:

Ao ≥ 400 %

Modulis, ja pagarinājums ir 100 %:

≥ 110 kg/cm2

ja pagarinājums ir 300 %:

≥ 240 kg/cm2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736):

5 stundas – 55 °C temperatūrā

Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode):

22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā:

1,05 līdz 1,10

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

Šora cietība: maksimālā variācija ± 3

plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

masa: samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 1. Eļļa):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

Šora cietība: maksimālā variācija ± 4

plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

apjoms: palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode Nr. 3. Eļļa):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

apjoms: palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī:

pēc izturēšanas 1 nedēļu 70 °C temperatūrā:

plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

pagarinājums: palielinājums < 20 % no Ao

4. tabula

Absorbējošās vielas “B” raksturlielumi

(Ja nav norādīts citādi, nosaka ar ASTM metodi 2000 (1980))

| Šora cietība A: | 88 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C |
| --- | --- |
| Plīšanas pretestība: | Ro ≥ 300 kg/cm2 |
| Minimālais pagarinājums: | Ao ≥ 400 % |
| Modulis, ja pagarinājums ir 100 %: | ≥ 70 kg/cm2 |
| ja pagarinājums ir 300 %: | ≥ 130 kg/cm2 |
| Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736): | 5 stundas – 55 °C temperatūrā |
| Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode): | 22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 % |
| Blīvums 25 °C temperatūrā: | 1,08 līdz 1,12 |
| Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573 (1981)): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Šora cietība: maksimālā variācija ± 3
  plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

  masa: samazinājums < 1 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979). Eļļa Nr. 1): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | Šora cietība: maksimālā variācija ± 4
  plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

  apjoms: palielinājums < 5 % |
| Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979). Eļļa Nr. 3): | |
| pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā: | plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

  pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

  apjoms: palielinājums < 20 % |
| Iegremdēšana destilētā ūdenī: | |
| pēc izturēšanas vienu nedēļu 70 °C temperatūrā: | plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

  pagarinājums: palielinājums < 20 % no Ao |

Šora cietība A:

88 ± 2, ja temperatūra ir 20 ± 5 °C

Plīšanas pretestība:

Ro ≥ 300 kg/cm2

Minimālais pagarinājums:

Ao ≥ 400 %

Modulis, ja pagarinājums ir 100 %:

≥ 70 kg/cm2

ja pagarinājums ir 300 %:

≥ 130 kg/cm2

Trauslums zemā temperatūrā (ASTM metode D 736):

5 stundas – 55 °C temperatūrā

Saspiešanas paliekošā deformācija (B metode):

22 stundas 70 °C temperatūrā ≤ 45 %

Blīvums 25 °C temperatūrā:

1,08 līdz 1,12

Novecošana gaisa iedarbībā (ASTM metode D 573 (1981)):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

Šora cietība: maksimālā variācija ± 3

plīšanas pretestība: samazinājums < 10 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

masa: samazinājums < 1 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979). Eļļa Nr. 1):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

Šora cietība: maksimālā variācija ± 4

plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 10 % no Ao

apjoms: palielinājums < 5 %

Iegremdēšana eļļā (ASTM metode D 471 (1979). Eļļa Nr. 3):

pēc izturēšanas 70 stundas 100 °C temperatūrā:

plīšanas pretestība: samazinājums < 15 % no Ro

pagarinājums: samazinājums < 15 % no Ao

apjoms: palielinājums < 20 %

Iegremdēšana destilētā ūdenī:

pēc izturēšanas vienu nedēļu 70 °C temperatūrā:

plīšanas pretestība: samazinājums < 35 % no Ro

pagarinājums: palielinājums < 20 % no Ao

---

(1)  Sīkāku informāciju par šajā procesā lietotajiem materiāliem var iegūt no TNO (Riteņu transportlīdzekļu pētniecības institūts), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nīderlande.

(2)  X izmērs ir 210 mm ar regulēšanas amplitūdu ± 70 mm.

(3)  Adrese, lai saņemtu attiecīgos ASTM standartus, ir ASTM, 1916 Race Street, Philadelphia, USA PA 19 103.

1. papildinājums

1. attēls

Sēdekļa un sēdekļa spilvenu izmēri

Image

2. attēls

Alumīnija pamatplāksnes izmēri

Image

3. attēls

Pārklāja materiāla izmēri

Image

4. attēls

Sēdekļa trīsdimensiju attēls

Image

2. papildinājums

Apturēšanas ierīce

Izmēri frontālajam triecienam (mm)

1. attēls

Image

1.a attēls

A materiāls

Image

1.b attēls

B materiāls

Image

2. attēls

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Image

3. attēls

Apturēšanas ierīces poga olīvas formā

Image

4. attēls

Apturēšanas ierīce (komplekts)

Aizmugures trieciens

Izmēri mm

Image

5. attēls

Apturēšanas ierīces poliuretāna caurule

Aizmugures trieciens

Izmēri mm

Image

3. papildinājums

STIPRINĀJUMU IZKĀRTOJUMS UN LIETOŠANA UZ TESTA RATIŅIEM

| 1. | Stiprinājumus izvieto atbilstīgi tam, kā parādīts attēlā turpmāk.
  Piestiprinot standarta stiprinājuma plāksni stiprinājuma punktiem A un B vai B0, plāksnes uzstāda ar skrūvi horizontāli šķērsvirzienā ar slīpo virsmu pret ratiņu iekšpusi, un tās var brīvi rotēt ap tās asi. |
| --- | --- |

1.

Stiprinājumus izvieto atbilstīgi tam, kā parādīts attēlā turpmāk.

Piestiprinot standarta stiprinājuma plāksni stiprinājuma punktiem A un B vai B0, plāksnes uzstāda ar skrūvi horizontāli šķērsvirzienā ar slīpo virsmu pret ratiņu iekšpusi, un tās var brīvi rotēt ap tās asi.

| 2. | “Universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām lieto šādus stiprinājuma punktus:






  2.1. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja drošības jostas, punktus A un B. |
| --- | --- | --- |

2.

“Universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām lieto šādus stiprinājuma punktus:

2.1.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja drošības jostas, punktus A un B.

| 2.2. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja un diagonālās drošības jostas, punktus A, BO un C. |
| --- | --- |

2.2.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto klēpja un diagonālās drošības jostas, punktus A, BO un C.

| 2.3. | Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto ISOFIX stiprinājumus, vistālāk aizmugurē esošos punktus H1 un H2. |
| --- | --- |

2.3.

Bērnu ierobežotājsistēmām, kam lieto ISOFIX stiprinājumus, vistālāk aizmugurē esošos punktus H1 un H2.

| 3. | Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē) H1, H2 un D lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums. |
| --- | --- |

3.

Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē) H1, H2 un D lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums.

| 4. | Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē) H1, H2, E un F lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums. |
| --- | --- |

4.

Stiprinājumus A, B un/vai (vistālāk aizmugurē) H1, H2, E un F lieto “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir tikai viens papildu augšējais stiprinājums.

| 5. | Stiprinājuma punkti R1, R2, R3, R4 un R5 ir papildu stiprinājuma punkti uz aizmuguri vērstām “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir viens vai vairāki papildu stiprinājumi (sk. 8.1.3.5.3. punktu). |
| --- | --- |

5.

Stiprinājuma punkti R1, R2, R3, R4 un R5 ir papildu stiprinājuma punkti uz aizmuguri vērstām “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmām, kurām ir viens vai vairāki papildu stiprinājumi (sk. 8.1.3.5.3. punktu).

| 6. | Izņemot attiecībā uz punktu C (kas norāda statņa cilpas vietu), stiprinājumu izvietojumam atbilstīgie punkti norāda vietu, kurā jostas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Struktūra, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir cieta. Ja augšējiem stiprinājumiem garenvirzienā pieliek 980 N lielu slodzi, tad tie šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija. |
| --- | --- |

6.

Izņemot attiecībā uz punktu C (kas norāda statņa cilpas vietu), stiprinājumu izvietojumam atbilstīgie punkti norāda vietu, kurā jostas galus piestiprina ratiņiem vai, attiecīgi, slodzes pārveidotājam. Struktūra, uz kuras izvietoti stiprinājumi, ir cieta. Ja augšējiem stiprinājumiem garenvirzienā pieliek 980 N lielu slodzi, tad tie šajā virzienā izkustas ne vairāk kā par 0,2 mm. Ratiņi ir konstruēti tā, lai testa laikā stiprinājumus balstošajās detaļās nerastos paliekoša deformācija.

| 7. | Kulbiņām, kas ietilpst 0. grupā, punktus A1 un/vai B1 var lietot kā alternatīvu viens otram, kā norādījis ierobežotājsistēmu izgatavotājs. A1 un B1 ir izvietoti uz šķērsvirziena līnijas caur R1, 350 mm attālumā no R1. |
| --- | --- |

7.

Kulbiņām, kas ietilpst 0. grupā, punktus A1 un/vai B1 var lietot kā alternatīvu viens otram, kā norādījis ierobežotājsistēmu izgatavotājs. A1 un B1 ir izvietoti uz šķērsvirziena līnijas caur R1, 350 mm attālumā no R1.

| 8. | Testējot “universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas, testa sēdeklim uzstāda standarta drošības jostu ar spriegotāju, kā norādīts 13. pielikumā. Katram dinamiskajam testam starp spriegotāju un standarta drošības jostas stiprinājuma plāksni A1 izmanto jaunu siksnu. |
| --- | --- |

8.

Testējot “universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmas, testa sēdeklim uzstāda standarta drošības jostu ar spriegotāju, kā norādīts 13. pielikumā. Katram dinamiskajam testam starp spriegotāju un standarta drošības jostas stiprinājuma plāksni A1 izmanto jaunu siksnu.

| 9. | Pārbaudot bērnu ierobežotājsistēmas, kurām ir augšējā siksna, lieto stiprinājumu G1 vai G2. |
| --- | --- |

9.

Pārbaudot bērnu ierobežotājsistēmas, kurām ir augšējā siksna, lieto stiprinājumu G1 vai G2.

| 10. | Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurām izmanto atbalsta stieni, tehniskais dienests izvēlas lietojamos stiprinājumus saskaņā ar 2., 3., 4. vai 5. punktu un atbalsta stieņa regulējumu, kā norādīts 7.1.4.1.9. punktā. |
| --- | --- |

10.

Attiecībā uz bērnu ierobežotājsistēmām, kurām izmanto atbalsta stieni, tehniskais dienests izvēlas lietojamos stiprinājumus saskaņā ar 2., 3., 4. vai 5. punktu un atbalsta stieņa regulējumu, kā norādīts 7.1.4.1.9. punktā.

1. attēls

Image

2. attēls

Image

3. attēls

Image

---

7. PIELIKUMS

RATIŅU ĀTRUMA SAMAZINĀJUMA LĪKNE KĀ LAIKA FUNKCIJA

Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487:2002, mērīšanas aprīkojums atbilst specifikācijām, kādas noteiktas datu kanālam ar kanāla frekvences klasi (CFC) 60.

1. papildinājums

Ratiņu ātruma samazinājuma vai paātrinājuma līkne kā laika funkcija

Frontālais trieciens

Dažādu līkņu definīcija

| Laiks (ms) | Paātrinājums (g)
  Apakšējais koridors | Paātrinājums (g)
  Augšējais koridors |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 10 |
| 20 | 0 | — |
| 50 | 20 | 28 |
| 65 | 20 | — |
| 80 | — | 28 |
| 100 | 0 | — |
| 120 | — | 0 |

Laiks (ms)

Paātrinājums (g)

Apakšējais koridors

Paātrinājums (g)

Augšējais koridors

0

—

10

20

0

—

50

20

28

65

20

—

80

—

28

100

0

—

120

—

0

Image

Papildu segments (sk. 8.1.3.1.1.3.2. punktu) attiecas vienīgi uz paātrinājuma sliedi.

2. papildinājums

Ratiņu ātruma samazinājuma vai paātrinājuma līkne kā laika funkcija

Aizmugures trieciens

Dažādu līkņu definīcija

| Laiks (ms) | Paātrinājums (g)
  Apakšējais koridors | Paātrinājums (g)
  Augšējais koridors |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 21 |
| 10 | 0 | |
| 10 | 7 | — |
| 20 | 14 | — |
| 37 | 14 | — |
| 52 | 7 | — |
| 52 | 0 | |
| 70 | — | 21 |
| 70 | — | 0 |

Laiks (ms)

Paātrinājums (g)

Apakšējais koridors

Paātrinājums (g)

Augšējais koridors

0

—

21

10

0

10

7

—

20

14

—

37

14

—

52

7

—

52

0

70

—

21

70

—

0

Image

Papildu segments (sk. 8.1.3.1.1.3.2. punktu) attiecas vienīgi uz paātrinājuma sliedi.

---

8. PIELIKUMS

MANEKENU APRAKSTS

1.   Vispārīgi noteikumi

| 1.1. | Šajos noteikumos paredzētie manekeni ir aprakstīti šā pielikuma 1. līdz 3. papildinājumā un tehniskajos rasējumos, ko sastādījis TNO (Riteņu transportlīdzekļu pētniecības institūts), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nīderlande. |
| --- | --- |

1.1.

Šajos noteikumos paredzētie manekeni ir aprakstīti šā pielikuma 1. līdz 3. papildinājumā un tehniskajos rasējumos, ko sastādījis TNO (Riteņu transportlīdzekļu pētniecības institūts), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nīderlande.

| 1.2. | Var lietot alternatīvus manekenus ar nosacījumu, ka:






  1.2.1. | kompetentajai iestādei pierāda to līdzvērtību; un |
| --- | --- | --- |

1.2.

Var lietot alternatīvus manekenus ar nosacījumu, ka:

1.2.1.

kompetentajai iestādei pierāda to līdzvērtību; un

| 1.2.2. | to lietošana ir reģistrēta testa ziņojumā un paziņojumā atbilstīgi šo noteikumu 1. pielikumam. |
| --- | --- |

1.2.2.

to lietošana ir reģistrēta testa ziņojumā un paziņojumā atbilstīgi šo noteikumu 1. pielikumam.

1. papildinājums

DEVIŅUS MĒNEŠUS, 3, 6 UN 10 GADUS VECA BĒRNA MANEKENA APRAKSTS

1.   Vispārīgi noteikumi

1.1.   Turpmāk aprakstīto manekenu izmēri un masa pamatojas attiecīgi uz 9 mēnešus, 3, 6, un 10 gadus vecu bērnu 50. procentīles antropometriskajiem rādītājiem.

1.2.   Manekeni sastāv no metāla un poliestera skeleta ar lieta poliuretāna ķermeņa daļām.

1.3.   Manekena komponentu shematisku attēlojumu skatīt 9. attēlā.

2.   Uzbūve

2.1.   Galva

2.1.1.   Galva ir izgatavota no poliuretāna un stiprināta ar metāla sloksnēm. Galvas iekšpusē smaguma centrā uz poliamīda bloka ir iespējams uzstādīt mērīšanas aparatūru.

2.2.   Skriemeļi

2.2.1.   Kakla skriemeļi

| 2.2.1.1. | Kakls ir izgatavots no pieciem poliuretāna gredzeniem, kuru vidū ir elementi no poliamīda. Atlanta ass bloks ir izgatavots no poliamīda. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Kakls ir izgatavots no pieciem poliuretāna gredzeniem, kuru vidū ir elementi no poliamīda. Atlanta ass bloks ir izgatavots no poliamīda.

2.2.2.   Jostas skriemeļi

| 2.2.2.1. | Pieci jostas skriemeļi ir izgatavoti no poliamīda. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Pieci jostas skriemeļi ir izgatavoti no poliamīda.

2.3.   Krūškurvis

2.3.1.   Krūškurvja skelets sastāv no cauruļveida tērauda rāmja, uz kura uzmontētas rokas locītavas. Mugurkauls sastāv no tērauda kabeļa ar četrām vītņotām spailēm.

2.3.2.   Skelets ir pārklāts ar poliuretānu. Mērīšanas aparatūru var ievietot krūškurvja dobumā.

2.4.   Locekļi

2.4.1.   Rokas un kājas arī ir izgatavotas no poliuretāna, pastiprinātas ar metāla elementiem kā kvadrātveida caurulēm, sloksnēm un plāksnēm. Ceļi un elkoņi ir aprīkoti ar regulējamām locītavām ar eņģēm. Augšdelma un apakšstilba locītavas ir regulējamas locītavas ar lodīti un iedobi.

2.5.   Iegurnis

2.5.1.   Iegurnis ir izgatavots no poliestera, kas pastiprināts ar stiklu, un arī ir pārklāts ar poliuretānu.

2.5.2.   Iegurņa augšdaļas formu, kas ir svarīga, lai noteiktu jutīgumu pret vēdera noslogojumu, veido pēc iespējas līdzīgu bērna iegurņa formai.

2.5.3.   Gūžas locītavas atrodas tieši zem iegurņa.

2.6.   Manekena montāža

2.6.1.   Kakls–krūškurvis–iegurnis

| 2.6.1.1. | Jostas skriemeļus un iegurni uzver uz tērauda kabeļa, un to spriegojumu noregulē ar uzgriezni. Tāpat uzmontē un noregulē kakla skriemeļus. Tā kā tērauda kabelis nedrīkst brīvi kustēties krūškurvī, nedrīkst būt iespējams noregulēt jostas skriemeļu spriegumu no kakla puses un otrādi. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

Jostas skriemeļus un iegurni uzver uz tērauda kabeļa, un to spriegojumu noregulē ar uzgriezni. Tāpat uzmontē un noregulē kakla skriemeļus. Tā kā tērauda kabelis nedrīkst brīvi kustēties krūškurvī, nedrīkst būt iespējams noregulēt jostas skriemeļu spriegumu no kakla puses un otrādi.

2.6.2.   Galva–kakls

| 2.6.2.1. | Galvu var uzmontēt un noregulēt ar skrūvi un uzgriezni caur atlanta ass bloku. |
| --- | --- |

2.6.2.1.

Galvu var uzmontēt un noregulēt ar skrūvi un uzgriezni caur atlanta ass bloku.

2.6.3.   Rumpis–locekļi

| 2.6.3.1. | Rokas un kājas var uzmontēt un noregulēt pie rumpja ar lodītes un iedobes locītavām. |
| --- | --- |

2.6.3.1.

Rokas un kājas var uzmontēt un noregulēt pie rumpja ar lodītes un iedobes locītavām.

| 2.6.3.2. | Roku locītavām lodītes pievieno rumpim; attiecībā uz kāju locītavām tās pievieno kājām. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

Roku locītavām lodītes pievieno rumpim; attiecībā uz kāju locītavām tās pievieno kājām.

3.   Galvenie parametri

3.1.   Masa

1. tabula

| Sastâvdaïa | Masa kg atkarîbâno vecuma grupas |
| --- | --- |
| 9 mêneši | 3 gadi | 6 gadi | 10 gadi |
| Galva + kakls | 2,20 ± 0,10 | 2,70 ± 0,10 | 3,45 ± 0,10 | 3,60 ± 0,10 |
| Rumpis | 3,40 ± 0,10 | 5,80 ± 0,15 | 8,45 ± 0,20 | 12,30 ± 0,30 |
| Augšdelms (2x) | 0,70 ± 0,05 | 1,10 ± 0,05 | 1,85 ± 0,10 | 2,00 ± 0,10 |
| Apakšdelms (2x) | 0,45 ± 0,05 | 0,70 ± 0,05 | 1,15 ± 0,05 | 1,60 ± 0,10 |
| Augšstilbs (2x) | 1,40 ± 0,05 | 3,00 ± 0,10 | 4,10 ± 0,15 | 7,50 ± 0,15 |
| Apakšstilbs (2x) | 0,85 ± 0,05 | 1,70 ± 0,10 | 3,00 ± 0,10 | 5,00 ± 0,15 |
| Kopâ | 9,00 ± 0,20 | 15,00 ± 0,30 | 22,00 ± 0,50 | 32,00 ± 0,70 |

Sastâvdaïa

Masa kg atkarîbâno vecuma grupas

9 mêneši

3 gadi

6 gadi

10 gadi

Galva + kakls

2,20 ± 0,10

2,70 ± 0,10

3,45 ± 0,10

3,60 ± 0,10

Rumpis

3,40 ± 0,10

5,80 ± 0,15

8,45 ± 0,20

12,30 ± 0,30

Augšdelms (2x)

0,70 ± 0,05

1,10 ± 0,05

1,85 ± 0,10

2,00 ± 0,10

Apakšdelms (2x)

0,45 ± 0,05

0,70 ± 0,05

1,15 ± 0,05

1,60 ± 0,10

Augšstilbs (2x)

1,40 ± 0,05

3,00 ± 0,10

4,10 ± 0,15

7,50 ± 0,15

Apakšstilbs (2x)

0,85 ± 0,05

1,70 ± 0,10

3,00 ± 0,10

5,00 ± 0,15

Kopâ

9,00 ± 0,20

15,00 ± 0,30

22,00 ± 0,50

32,00 ± 0,70

3.2.   Galvenie izmēri

3.2.1.   Galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 1. attēlu, doti 2. tabulā.

1. attēls

Manekena galvenie izmēri

Image

2. tabula

| Nr. | Izmēri | Izmēri mm pa vecuma grupām |
| --- | --- | --- |
| 9 mēneši | 3 gadi | 6 gadi | 10 gadi |
| 1 | Sēžamvietas aizmugure līdz celim | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Sēžamvietas aizmugure līdz pacelei, sēdus | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Smaguma centrs līdz sēdeklim | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Krūškurvja apkārtmērs | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Krūškurvja dziļums | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Attālums starp lāpstiņām | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Galvas platums | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Galvas garums | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Gūžu apkārtmērs, sēdus | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Gūžu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Gūžu dziļums, sēdus | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Gūžu platums, sēdus | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Kakla platums | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Sēdeklis līdz elkonim | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Plecu platums | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Acu augstums, sēdus | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Augstums, sēdus | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Plecu augstums, sēdus | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Augums (nav parādīts) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Augšstilba augstums, sēdus | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nr.

Izmēri

Izmēri mm pa vecuma grupām

9 mēneši

3 gadi

6 gadi

10 gadi

1

Sēžamvietas aizmugure līdz celim

195

334

378

456

2

Sēžamvietas aizmugure līdz pacelei, sēdus

145

262

312

376

3

Smaguma centrs līdz sēdeklim

180

190

190

200

4

Krūškurvja apkārtmērs

440

510

580

660

5

Krūškurvja dziļums

102

125

135

142

6

Attālums starp lāpstiņām

170

215

250

295

7

Galvas platums

125

137

141

141

8

Galvas garums

166

174

175

181

9

Gūžu apkārtmērs, sēdus

510

590

668

780

10

Gūžu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts)

470

550

628

740

11

Gūžu dziļums, sēdus

125

147

168

180

12

Gūžu platums, sēdus

166

206

229

255

13

Kakla platums

60

71

79

89

14

Sēdeklis līdz elkonim

135

153

155

186

15

Plecu platums

216

249

295

345

16

Acu augstums, sēdus

350

460

536

625

17

Augstums, sēdus

450

560

636

725

18

Plecu augstums, sēdus

280

335

403

483

19

Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus

125

205

283

355

20

Augums (nav parādīts)

708

980

1 166

1 376

21

Augšstilba augstums, sēdus

70

85

95

106

4.   Locītavu regulēšana

4.1.   Vispārīgi norādījumi

4.1.1.   Lai, manekenus lietojot, iegūtu reproducējamus rezultātus, ir būtiski noteikt un kontrolēt berzi visās locītavās, spriegojumu kaklā un jostas kabeļos, kā arī vēdera ieliktņa stingrību.

4.2.   Kakla kabeļa regulēšana

4.2.1.   Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras.

4.2.2.   Uzmontē pilnu kakla komplektu bez galvas.

4.2.3.   Savelk spriegošanas uzgriezni atlanta ass blokā.

4.2.4.   Atlanta ass blokam cauri izver piemērotu stieni vai skrūvi.

4.2.5.   Atlaiž vaļīgāk spriegošanas skrūvi, līdz atlanta ass bloks nolaižas uz leju par 10 ± 1 mm, kad stienim vai skrūvei, kas izvērta cauri atlanta ass blokam, virzienā uz leju pieliek 50 N slodzi (sk. 2. attēlu).

2. attēls

Image

4.3.   Atlanta ass locītava

4.3.1.   Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras.

4.3.2.   Uzmontē pilnu kakla un galvas komplektu.

4.3.3.   Savelk skrūvi un regulēšanas uzgriezni cauri galvai un atlanta ass blokam, galvai atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.3.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas skrūvi, līdz galva sāk kustēties (sk. 3. attēlu).

3. attēls

Image

4.4.   Gūžas locītava

4.4.1.   Novieto iegurni horizontāli ar priekšpusi uz leju.

4.4.2.   Uzmontē augšstilbu bez apakšstilba.

4.4.3.   Savelk regulēšanas uzgriezni, augšstilbam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.4.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas skrūvi, līdz augšstilbs sāk kustēties.

4.4.5.   Gūžas locītava sākotnējā periodā bieži jāpārbauda sakarā ar “izmēģināšanas” radītām problēmām (sk. 4. attēlu).

4. attēls

Image

4.5.   Ceļa locītava

4.5.1.   Novieto augšstilbu horizontālā stāvoklī.

4.5.2.   Uzmontē apakšstilbu.

4.5.3.   Savelk ceļa locītavas regulēšanas uzgriezni, apakšstilbam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.5.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas skrūvi, līdz apakšstilbs sāk kustēties (sk. 5. attēlu).

5. attēls

Image

4.6.   Pleca locītava

4.6.1.   Novieto rumpi vertikāli.

4.6.2.   Uzmontē augšdelmu bez apakšdelma.

4.6.3.   Savelk pleca regulēšanas uzgriezni, augšdelmam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.6.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas skrūvi, līdz augšdelms sāk kustēties (sk. 6. attēlu).

4.6.5.   Plecu locītavas sākotnējā periodā bieži jāpārbauda sakarā ar “iemēģināšanas” radītām problēmām.

6. attēls

Image

4.7.   Elkoņa locītava

4.7.1.   Novieto augšdelmu vertikālā stāvoklī.

4.7.2.   Uzmontē apakšdelmu.

4.7.3.   Savelk elkoņa regulēšanas uzgriezni, apakšdelmam atrodoties horizontālā stāvoklī.

4.7.4.   Atlaiž vaļīgāk regulēšanas skrūvi, līdz apakšdelms sāk kustēties (sk. 7. attēlu).

7. attēls

Image

4.8.   Jostas kabelis

4.8.1.   Samontē rumpja augšdaļu, jostas skriemeļus, rumpja apakšdaļu, vēdera ieliktni, kabeli un atsperi.

4.8.2.   Savelk kabeļa regulēšanas uzgriezni rumpja apakšdaļā, līdz atspere saspiesta līdz 2/3 tās garuma nenoslogotā stāvoklī (sk. 8. attēlu).

8. attēls

Image

4.9.   Vēdera ieliktņa kalibrēšana

4.9.1.   Vispārīgi noteikumi

| 4.9.1.1. | Testu veic ar piemērotu mehānismu, kas rada spriegojumu. |
| --- | --- |

4.9.1.1.

Testu veic ar piemērotu mehānismu, kas rada spriegojumu.

4.9.2.   Novieto vēdera ieliktni uz cieta bloka, kura garums un platums ir vienāds ar mugurkaula jostas daļas stieņa garumu un platumu. Minētā bloka biezums ir vismaz divreiz lielāks par mugurkaula jostas daļas stieņa biezumu (sk. 9. attēlu).

4.9.3.   Piemēro sākotnējo slodzi 20 N.

4.9.4.   Piemēro pastāvīgu slodzi 50 N.

4.9.5.   Vēdera ieliktņa izliece pēc divām minūtēm ir:

| 9 mēnešu manekenam | : | 11,5 ± 2,0 mm |
| --- | --- | --- |
| 3 gadu manekenam | : | 11,5 ± 2,0 mm |
| 6 gadu manekenam | : | 13,0 ± 2,0 mm |
| 10 gadu manekenam | : | 13,0 ± 2,0 mm |

9 mēnešu manekenam

:

11,5 ± 2,0 mm

3 gadu manekenam

:

11,5 ± 2,0 mm

6 gadu manekenam

:

13,0 ± 2,0 mm

10 gadu manekenam

:

13,0 ± 2,0 mm

9. attēls

Image

5.   Aparatūra

5.1.   Vispārīgi noteikumi

5.1.1.   Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487 (1980).

5.2.   Akselerometra uzstādīšana krūškurvī

Akselerometru uzstāda aizsargātā krūškurvja dobumā.

5.3.   Pazīmes par iespiešanos vēderā

5.3.1.   Jostas skriemeļiem priekšpusē ar plānu līmlenti vertikāli piestiprina modelēšanas māla paraugu.

5.3.2.   Modelēšanas māla ieliekšanās nav nepārprotama pazīme, ka notikusi iespiešanās.

5.3.3.   Modelēšanas māla paraugu garums un platums ir tāds pats, kā mugurkaula jostas daļas stieņa garums un platums; paraugu biezums ir 25 ± 2 mm.

5.3.4.   Lieto tikai to modelēšanas mālu, kas piegādāts kopā ar manekeniem.

5.3.5.   Veicot testu, modelēšanas māla temperatūra ir 30 ± 5 °C.

2. papildinājums

“JAUNDZIMUŠĀ” MANEKENA APRAKSTS

Manekens kā viena vesela vienība sastāv no galvas, rumpja, rokām un kājām. Rumpis, rokas un kājas ir viens vesels Sorbotāna lējums, kas noklāts ar PVC ādu un satur mugurkaulu ar tērauda atsperi. Galva ir poliuretāna putu lējums, kas noklāts ar PVC ādu un ir pastāvīgi piestiprināts pie rumpja. Manekenam ir cieši pieguļošs izstiepjams kokvilnas/poliestera tērps.

Manekena izmēri un masas sadalījums pamatojas uz jaundzimuša bērna 50. procentīlēm un ir sniegti 1. un 2. tabulā un 1. attēlā.

1. tabula

“Jaundzimušā” manekena galvenie izmēri

| Izmērs | mm |
| --- | --- |
| A | Sēžamvieta–galvas virsa | 345 |
| B | Sēžamvieta–pēdas pamatne (taisna kāja) | 250 |
| C | Galvas platums | 105 |
| D | Galvas dziļums | 125 |
| E | Plecu platums | 150 |
| F | Krūškurvja platums | 105 |
| G | Krūškurvja dziļums | 100 |
| H | Gūžu platums | 105 |
| I | C no G no galvas augšdaļas | 235 |

Izmērs

mm

A

Sēžamvieta–galvas virsa

345

B

Sēžamvieta–pēdas pamatne (taisna kāja)

250

C

Galvas platums

105

D

Galvas dziļums

125

E

Plecu platums

150

F

Krūškurvja platums

105

G

Krūškurvja dziļums

100

H

Gūžu platums

105

I

C no G no galvas augšdaļas

235

2. tabula

“Jaundzimušā” manekena masas sadalījums
   (1)

| Galva un kakls | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Rumpis | 1,1 kg |
| Rokas | 0,5 kg |
| Kājas | 1,1 kg |
| Kopējā masa | 3,4 kg |

Galva un kakls

0,7 kg

Rumpis

1,1 kg

Rokas

0,5 kg

Kājas

1,1 kg

Kopējā masa

3,4 kg

1. attēls

Zīdaiņa manekena kalibrēšana

Image

1.   PLECU STINGRĪBA

| 1.1. | Manekenu ar muguru novieto uz horizontālas virsmas un rumpi no vienas puses atbalsta, lai nepieļautu tā kustēšanos (2. attēls). |
| --- | --- |

1.1.

Manekenu ar muguru novieto uz horizontālas virsmas un rumpi no vienas puses atbalsta, lai nepieļautu tā kustēšanos (2. attēls).

| 1.2. | Horizontāli pieliek 150 N slodzi virzulim ar plakanu virsmu, kura diametrs ir 40 mm, virzienā, kas ir perpendikulārs manekena vertikālajai asij. Virzuļa ass ir manekena pleca centrā un līdzās punktam A uz pleca (sk. 2. attēlu). Virzuļa sānu novirzījums no punkta, kurā tas pirmoreiz saskaras ar roku, ir no 30 mm līdz 50 mm. |
| --- | --- |

1.2.

Horizontāli pieliek 150 N slodzi virzulim ar plakanu virsmu, kura diametrs ir 40 mm, virzienā, kas ir perpendikulārs manekena vertikālajai asij. Virzuļa ass ir manekena pleca centrā un līdzās punktam A uz pleca (sk. 2. attēlu). Virzuļa sānu novirzījums no punkta, kurā tas pirmoreiz saskaras ar roku, ir no 30 mm līdz 50 mm.

| 1.3. | Minēto procedūru atkārto ar pretējo plecu, pārliekot atbalstu otrā pusē. |
| --- | --- |

1.3.

Minēto procedūru atkārto ar pretējo plecu, pārliekot atbalstu otrā pusē.

2.   KĀJU LOCĪTAVAS STINGRĪBA

| 2.1. | Manekenu ar muguru novieto uz horizontālas virsmas (3. attēls) un sasien kopā abus apakšstilbus, tā lai ceļu iekšpuse saskartos. |
| --- | --- |

2.1.

Manekenu ar muguru novieto uz horizontālas virsmas (3. attēls) un sasien kopā abus apakšstilbus, tā lai ceļu iekšpuse saskartos.

| 2.2. | Ceļiem pieliek vertikālu slodzi ar 35 mm × 95 mm lielu virzuli ar plakanu virsmu, virzuļa centra līnijai atrodoties virs ceļu augstākā punkta. |
| --- | --- |

2.2.

Ceļiem pieliek vertikālu slodzi ar 35 mm × 95 mm lielu virzuli ar plakanu virsmu, virzuļa centra līnijai atrodoties virs ceļu augstākā punkta.

| 2.3. | Virzulim pieliek pietiekošu spēku, lai saliektu gūžas locītavu, līdz virzuļa virsma atrodas 85 mm virs atbalsta virsmas. Šā spēka lielums ir no 30 N līdz 70 N. Raugās, lai apakšējie locekļi testa laikā nesaskartos ne ar vienu virsmu. |
| --- | --- |

2.3.

Virzulim pieliek pietiekošu spēku, lai saliektu gūžas locītavu, līdz virzuļa virsma atrodas 85 mm virs atbalsta virsmas. Šā spēka lielums ir no 30 N līdz 70 N. Raugās, lai apakšējie locekļi testa laikā nesaskartos ne ar vienu virsmu.

3.   TEMPERATŪRA

Kalibrēšanu veic 15 °C līdz 30 °C temperatūrā.

2. attēls

Image

3. attēls

Image

---

(1)  PVC ādas biezumam jābūt 1 ± 0,5 mm.

Īpatnējam svaram jābūt 0,865 ± 0,1.

3. papildinājums

ASTOŅPADSMIT MĒNEŠUS VECA BĒRNA MANEKENA APRAKSTS

1.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.1.   Manekena izmēri un masa pamatojas uz 18 mēnešus veca bērna 50. procentīles antropometriskajiem rādītājiem.

2.   UZBŪVE

2.1.   Galva

| 2.1.1. | Galva sastāv no daļēji cieta plastmasas galvaskausa, kas pārklāts ar galvas ādu. Galvaskausā ir dobums, kurā (pēc izvēles) var ievietot mēraparatūru. |
| --- | --- |

2.1.1.

Galva sastāv no daļēji cieta plastmasas galvaskausa, kas pārklāts ar galvas ādu. Galvaskausā ir dobums, kurā (pēc izvēles) var ievietot mēraparatūru.

2.2.   Kakls

| 2.2.1. | Kakls sastāv no šādām trim daļām: |
| --- | --- |

2.2.1.

Kakls sastāv no šādām trim daļām:

| 2.2.2. | blīvas gumijas stienis; |
| --- | --- |

2.2.2.

blīvas gumijas stienis;

| 2.2.3. | regulējama OC locītava gumijas stieņa augšgalā, kas pieļauj rotāciju ar regulējamu berzi ap sānu asi; |
| --- | --- |

2.2.3.

regulējama OC locītava gumijas stieņa augšgalā, kas pieļauj rotāciju ar regulējamu berzi ap sānu asi;

| 2.2.4. | neregulējama sfēriska locītava pie kakla pamatnes. |
| --- | --- |

2.2.4.

neregulējama sfēriska locītava pie kakla pamatnes.

2.3.   Rumpis

| 2.3.1. | Rumpis sastāv no plastmasas skeleta, kas pārklāts ar miesas/ādas sistēmu. Rumpī skeleta priekšpusē ir dobums, kurā iepilda putas, lai panāktu vajadzīgo krūškurvja stingrību. Rumpja aizmugurē ir dobums, kurā var ievietot mēraparatūru. |
| --- | --- |

2.3.1.

Rumpis sastāv no plastmasas skeleta, kas pārklāts ar miesas/ādas sistēmu. Rumpī skeleta priekšpusē ir dobums, kurā iepilda putas, lai panāktu vajadzīgo krūškurvja stingrību. Rumpja aizmugurē ir dobums, kurā var ievietot mēraparatūru.

2.4.   Vēders

| 2.4.1. | Manekena vēders ir no vienas veselas daļas sastāvošs deformējams elements, ko ievieto atverē starp krūškurvi un iegurni. |
| --- | --- |

2.4.1.

Manekena vēders ir no vienas veselas daļas sastāvošs deformējams elements, ko ievieto atverē starp krūškurvi un iegurni.

2.5.   Mugurkaula jostas daļa

| 2.5.1. | Mugurkaula jostas daļa sastāv no gumijas stieņa, kas uzmontēts starp krūškurvja skeletu un iegurni. Mugurkaula jostas daļas stingrība ir sākotnēji uzstādīta ar metāla kabeli, kas ievietots gumijas stieņa dobajā vidū. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mugurkaula jostas daļa sastāv no gumijas stieņa, kas uzmontēts starp krūškurvja skeletu un iegurni. Mugurkaula jostas daļas stingrība ir sākotnēji uzstādīta ar metāla kabeli, kas ievietots gumijas stieņa dobajā vidū.

2.6.   Iegurnis

| 2.6.1. | Iegurnis ir izgatavots no daļēji cietas plastmasas, un tā forma atbilst bērna iegurņa formai. Tas ir noklāts ar miesas un ādas sistēmu, kas imitē miesas/ādas sistēmu ap iegurni un sēžamvietu. |
| --- | --- |

2.6.1.

Iegurnis ir izgatavots no daļēji cietas plastmasas, un tā forma atbilst bērna iegurņa formai. Tas ir noklāts ar miesas un ādas sistēmu, kas imitē miesas/ādas sistēmu ap iegurni un sēžamvietu.

2.7.   Gūžas locītava

| 2.7.1. | Gūžas locītavas ir pievienotas iegurņa apakšējai daļai. Locītavā izmantots kardānpiekars, kas ļauj notikt rotācijai ap laterālo asi, kā arī ap asi taisnā leņķī pret laterālo asi. Abās asīs var regulēt berzi. |
| --- | --- |

2.7.1.

Gūžas locītavas ir pievienotas iegurņa apakšējai daļai. Locītavā izmantots kardānpiekars, kas ļauj notikt rotācijai ap laterālo asi, kā arī ap asi taisnā leņķī pret laterālo asi. Abās asīs var regulēt berzi.

2.8.   Ceļa locītava

| 2.8.1. | Ceļa locītava ļauj ar regulējamu berzi locīt un izstiept apakšstilbu. |
| --- | --- |

2.8.1.

Ceļa locītava ļauj ar regulējamu berzi locīt un izstiept apakšstilbu.

2.9.   Pleca locītava

| 2.9.1. | Pleca locītavu pievieno krūškurvja skeletam. Aizturi ar klikšķiem ļauj noregulēt roku divos sākotnējos stāvokļos. |
| --- | --- |

2.9.1.

Pleca locītavu pievieno krūškurvja skeletam. Aizturi ar klikšķiem ļauj noregulēt roku divos sākotnējos stāvokļos.

2.10.   Elkoņa locītava

| 2.10.1. | Elkoņa locītava ļauj ar regulējamu berzi locīt un izstiept apakšdelmu. Aizturi ar klikšķiem ļauj noregulēt apakšdelmu divos sākotnējos stāvokļos. |
| --- | --- |

2.10.1.

Elkoņa locītava ļauj ar regulējamu berzi locīt un izstiept apakšdelmu. Aizturi ar klikšķiem ļauj noregulēt apakšdelmu divos sākotnējos stāvokļos.

2.11.   Manekena montāža

| 2.11.1. | Mugurkaula kabeli iemontē mugurkaula jostas daļā. |
| --- | --- |

2.11.1.

Mugurkaula kabeli iemontē mugurkaula jostas daļā.

| 2.11.2. | Mugurkaula jostas daļu iemontē skeletā starp iegurni un mugurkaula krūšu daļu. |
| --- | --- |

2.11.2.

Mugurkaula jostas daļu iemontē skeletā starp iegurni un mugurkaula krūšu daļu.

| 2.11.3. | Starp krūškurvi un iegurni ievieto vēdera ieliktni. |
| --- | --- |

2.11.3.

Starp krūškurvi un iegurni ievieto vēdera ieliktni.

| 2.11.4. | Kaklu pievieno krūškurvja augšdaļai. |
| --- | --- |

2.11.4.

Kaklu pievieno krūškurvja augšdaļai.

| 2.11.5. | Galvu pievieno kakla augšdaļai, izmantojot saduras plāksni. |
| --- | --- |

2.11.5.

Galvu pievieno kakla augšdaļai, izmantojot saduras plāksni.

| 2.11.6. | Pievieno rokas un kājas. |
| --- | --- |

2.11.6.

Pievieno rokas un kājas.

3.   GALVENIE PARAMETRI

3.1.   Masa

1. tabula

Astoņpadsmit mēnešus veca bērna manekena masas sadalījums

| Sastāvdaļa | Masa (kg) |
| --- | --- |
| Galva + kakls | 2,73 |
| Rumpis | 5,06 |
| Augšdelms | 0,27 |
| Apakšdelms | 0,25 |
| Augšstilbs | 0,61 |
| Apakšstilbs | 0,48 |
| Kopējā masa | 11,01 |

Sastāvdaļa

Masa (kg)

Galva + kakls

2,73

Rumpis

5,06

Augšdelms

0,27

Apakšdelms

0,25

Augšstilbs

0,61

Apakšstilbs

0,48

Kopējā masa

11,01

3.2.   Galvenie izmēri

| 3.2.1. | Galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 1. attēlu (sniegts turpmāk), doti 2. tabulā.

  1. attēls


  Manekena galvenie izmēri





  2. tabula








  Nr. | Izmērs | Vērtība (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sēžamvietas aizmugure līdz ceļa priekšpusei | 239 |
| 2 | Sēžamvietas aizmugure līdz pacelei, sēdus | 201 |
| 3 | Smaguma centrs līdz sēdeklim | 193 |
| 4 | Krūškurvja apkārtmērs | 474 |
| 5 | Krūškurvja dziļums | 113 |
| 7 | Galvas platums | 124 |
| 8 | Galvas garums | 160 |
| 9 | Gūžu apkārtmērs, sēdus | 510 |
| 10 | Gūžu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts) | 471 |
| 11 | Gūžu dziļums, sēdus | 125 |
| 12 | Gūžu platums, sēdus | 174 |
| 13 | Kakla platums | 65 |
| 14 | Sēdeklis līdz elkonim | 125 |
| 15 | Plecu platums | 224 |
| 17 | Augstums, sēdus | 495 (1) |
| 18 | Plecu augstums, sēdus | 305 |
| 19 | Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus | 173 |
| 20 | Augums (nav parādīts) | 820 (1) |
| 21 | Augšstilba augstums, sēdus | 66 |

3.2.1.

Galvenie izmēri, pamatojoties uz šā pielikuma 1. attēlu (sniegts turpmāk), doti 2. tabulā.

1. attēls

Manekena galvenie izmēri

Image

2. tabula

Nr.

Izmērs

Vērtība (mm)

1

Sēžamvietas aizmugure līdz ceļa priekšpusei

239

2

Sēžamvietas aizmugure līdz pacelei, sēdus

201

3

Smaguma centrs līdz sēdeklim

193

4

Krūškurvja apkārtmērs

474

5

Krūškurvja dziļums

113

7

Galvas platums

124

8

Galvas garums

160

9

Gūžu apkārtmērs, sēdus

510

10

Gūžu apkārtmērs, stāvus (nav parādīts)

471

11

Gūžu dziļums, sēdus

125

12

Gūžu platums, sēdus

174

13

Kakla platums

65

14

Sēdeklis līdz elkonim

125

15

Plecu platums

224

17

Augstums, sēdus

495 (1)

18

Plecu augstums, sēdus

305

19

Pēdas pamatne līdz pacelei, sēdus

173

20

Augums (nav parādīts)

820 (1)

21

Augšstilba augstums, sēdus

66

4.   LOCĪTAVU REGULĒŠANA

4.1.   Vispārīgi norādījumi

| 4.1.1. | Lai, manekenus lietojot, iegūtu reproducējamus rezultātus, ir būtiski noteikt un kontrolēt berzi visās locītavās, spriegojumu mugurkaula jostas daļā, kā arī vēdera ieliktņa stingrību.
  Pirms šajā instrukcijā norādīto darbību veikšanas visas daļas pārbauda, vai kāda no tām nav bojāta. |
| --- | --- |

4.1.1.

Lai, manekenus lietojot, iegūtu reproducējamus rezultātus, ir būtiski noteikt un kontrolēt berzi visās locītavās, spriegojumu mugurkaula jostas daļā, kā arī vēdera ieliktņa stingrību.

Pirms šajā instrukcijā norādīto darbību veikšanas visas daļas pārbauda, vai kāda no tām nav bojāta.

4.2.   Mugurkaula jostas daļa

| 4.2.1. | Pirms ievietošanas manekenā mugurkaula jostas daļu kalibrē. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pirms ievietošanas manekenā mugurkaula jostas daļu kalibrē.

| 4.2.2. | Mugurkaula jostas daļas apakšējo montāžas plati piestiprina pie tādas ietaises, lai mugurkaula jostas daļas priekšpuse atrastos apakšpusē (2. attēls).

  2. attēls |
| --- | --- |

4.2.2.

Mugurkaula jostas daļas apakšējo montāžas plati piestiprina pie tādas ietaises, lai mugurkaula jostas daļas priekšpuse atrastos apakšpusē (2. attēls).

2. attēls

Image

| 4.2.3. | Augšējai montāžas platei pieliek 250 N lielu spēku, kas virzīts uz leju. Radīto pārvietojumu uz leju reģistrē 1 līdz 2 sekunžu laikā pēc tam, kad spēku sāka pielikt, un pārvietojumam jābūt no 9 līdz 12 mm. |
| --- | --- |

4.2.3.

Augšējai montāžas platei pieliek 250 N lielu spēku, kas virzīts uz leju. Radīto pārvietojumu uz leju reģistrē 1 līdz 2 sekunžu laikā pēc tam, kad spēku sāka pielikt, un pārvietojumam jābūt no 9 līdz 12 mm.

4.3.   Vēders

| 4.3.1. | Vēdera ieliktni novieto uz cieta bloka, kura garums un platums ir vienāds ar mugurkaula jostas daļas stieņa garumu un platumu. Minētā bloka biezums ir vismaz divreiz lielāks par mugurkaula jostas daļas stieņa biezumu (sk. 3. attēlu). |
| --- | --- |

4.3.1.

Vēdera ieliktni novieto uz cieta bloka, kura garums un platums ir vienāds ar mugurkaula jostas daļas stieņa garumu un platumu. Minētā bloka biezums ir vismaz divreiz lielāks par mugurkaula jostas daļas stieņa biezumu (sk. 3. attēlu).

| 4.3.2. | Piemēro sākotnējo slodzi 20 N. |
| --- | --- |

4.3.2.

Piemēro sākotnējo slodzi 20 N.

| 4.3.3. | Piemēro pastāvīgu slodzi 50 N. |
| --- | --- |

4.3.3.

Piemēro pastāvīgu slodzi 50 N.

| 4.3.4. | Vēdera ieliktņa izliece pēc divām minūtēm ir 12 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.3.4.

Vēdera ieliktņa izliece pēc divām minūtēm ir 12 ± 2 mm.

3. attēls

Image

4.4.   Kakla regulēšana

| 4.4.1. | Nokomplektētu kaklu, kas sastāv no gumijas stieņa, sfēriskās pamatnes locītavas un OC locītavas, piestiprina vertikālai virsmai, tā lai priekšpuse būtu uz leju (4. attēls).

  4. attēls |
| --- | --- |

4.4.1.

Nokomplektētu kaklu, kas sastāv no gumijas stieņa, sfēriskās pamatnes locītavas un OC locītavas, piestiprina vertikālai virsmai, tā lai priekšpuse būtu uz leju (4. attēls).

4. attēls

Image

| 4.4.2. | OC locītavas asij pieliek vertikāli virzītu 100 N lielu spēku. OC locītavas pārvietojumam uz leju jābūt 22 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.4.2.

OC locītavas asij pieliek vertikāli virzītu 100 N lielu spēku. OC locītavas pārvietojumam uz leju jābūt 22 ± 2 mm.

4.5.   OC locītava

| 4.5.1. | Uzmontē pilnu kakla un galvas komplektu. |
| --- | --- |

4.5.1.

Uzmontē pilnu kakla un galvas komplektu.

| 4.5.2. | Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras. |
| --- | --- |

4.5.2.

Novieto rumpi horizontāli guļus uz muguras.

| 4.5.3. | Savelk skrūvi un regulēšanas uzgriezni cauri galvai un OC locītavai, lietojot uzgriežņu atslēgu ar regulējamu griezes momentu, līdz galva vairs nevar kustēties sava svara ietekmē. |
| --- | --- |

4.5.3.

Savelk skrūvi un regulēšanas uzgriezni cauri galvai un OC locītavai, lietojot uzgriežņu atslēgu ar regulējamu griezes momentu, līdz galva vairs nevar kustēties sava svara ietekmē.

4.6.   Gūža

| 4.6.1. | Iegurnim uzmontē augšstilbu bez apakšstilba. |
| --- | --- |

4.6.1.

Iegurnim uzmontē augšstilbu bez apakšstilba.

| 4.6.2. | Augšstilbu novieto horizontāli. |
| --- | --- |

4.6.2.

Augšstilbu novieto horizontāli.

| 4.6.3. | Palielina berzi laterālajā asī, līdz kāja vairs nevar kustēties sava svara ietekmē. |
| --- | --- |

4.6.3.

Palielina berzi laterālajā asī, līdz kāja vairs nevar kustēties sava svara ietekmē.

| 4.6.4. | Novieto augšstilbu horizontāli laterālās ass virzienā. |
| --- | --- |

4.6.4.

Novieto augšstilbu horizontāli laterālās ass virzienā.

| 4.6.5. | Palielina berzi kardānpiekara locītavā, līdz augšstilbs nekustas sava svara ietekmē. |
| --- | --- |

4.6.5.

Palielina berzi kardānpiekara locītavā, līdz augšstilbs nekustas sava svara ietekmē.

4.7.   Celis

| 4.7.1. | Apakšstilbu uzmontē augšstilbam. |
| --- | --- |

4.7.1.

Apakšstilbu uzmontē augšstilbam.

| 4.7.2. | Augšstilbus un apakšstilbus novieto horizontāli, atbalstot augšstilbu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Augšstilbus un apakšstilbus novieto horizontāli, atbalstot augšstilbu.

| 4.7.3. | Savelk ceļa regulēšanas uzgriezni, līdz apakšstilbs nekustas sava svara ietekmē. |
| --- | --- |

4.7.3.

Savelk ceļa regulēšanas uzgriezni, līdz apakšstilbs nekustas sava svara ietekmē.

4.8.   Pleci

| 4.8.1. | Apakšdelmu izstiepj un augšdelmu novieto augstākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas. |
| --- | --- |

4.8.1.

Apakšdelmu izstiepj un augšdelmu novieto augstākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas.

| 4.8.2. | Aizturi ar klikšķiem ir jālabo vai jānomaina, ja roka nenofiksējas minētajā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.8.2.

Aizturi ar klikšķiem ir jālabo vai jānomaina, ja roka nenofiksējas minētajā stāvoklī.

4.9.   Elkonis

| 4.9.1. | Augšdelmu novieto zemākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas, un apakšdelmu augšējā aiztures stāvoklī ar klikšķi. |
| --- | --- |

4.9.1.

Augšdelmu novieto zemākajā pozīcijā, kurā tas ar klikšķi nofiksējas, un apakšdelmu augšējā aiztures stāvoklī ar klikšķi.

| 4.9.2. | Aizture ar klikšķiem elkonī ir jālabo vai jānomaina, ja apakšdelms nenofiksējas minētajā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.9.2.

Aizture ar klikšķiem elkonī ir jālabo vai jānomaina, ja apakšdelms nenofiksējas minētajā stāvoklī.

5.   APARATŪRA

5.1.   Vispārīgi noteikumi

| 5.1.1. | Kaut arī ir ieviesti noteikumi aprīkot 18 mēnešus veca bērna manekenu ar virkni devēju, standartā tas ir aprīkots ar līdzvērtīga lieluma un svara aizvietotājiem. |
| --- | --- |

5.1.1.

Kaut arī ir ieviesti noteikumi aprīkot 18 mēnešus veca bērna manekenu ar virkni devēju, standartā tas ir aprīkots ar līdzvērtīga lieluma un svara aizvietotājiem.

| 5.1.2. | Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487:1980. |
| --- | --- |

5.1.2.

Kalibrēšanas un mērīšanas procedūras atbilst tām, kas noteiktas starptautiskajā standartā ISO 6487:1980.

5.2.   Akselerometra uzstādīšana krūškurvī

| 5.2.1. | Akselerometru uzstāda krūškurvja dobumā. To dara no manekena aizmugures. |
| --- | --- |

5.2.1.

Akselerometru uzstāda krūškurvja dobumā. To dara no manekena aizmugures.

5.3.   Pazīmes par iespiešanos vēderā

| 5.3.1. | To, vai ir vai nav bijusi iespiešanās vēderā, nosaka, fotografējot lielā ātrumā. |
| --- | --- |

5.3.1.

To, vai ir vai nav bijusi iespiešanās vēderā, nosaka, fotografējot lielā ātrumā.

---

(1)  Manekena sēžamvieta, mugura un galva atbalstās pret vertikālu virsmu.

---

9. PIELIKUMS

FRONTĀLĀ TRIECIENA TESTS PRET BARJERU

1.   Ietaises, procedūra un mērinstrumenti

1.1.   Testēšanas vieta

Testa zonai jābūt pietiekami lielai, lai tajā varētu izvietot ieskriešanās celiņu, barjeru un testam vajadzīgo tehnisko aprīkojumu. Celiņa pēdējam posmam, vismaz 5 m pirms barjeras, jābūt horizontālam, plakanam un gludam.

1.2.   Barjera

Barjera sastāv no priekšpusē vismaz 3 m plata un vismaz 1,5 m augsta dzelzsbetona bloka. Barjera ir tik bieza, lai tās svars būtu vismaz 70 tonnas. Priekšpuse ir vertikāla, perpendikulāra ieskriešanās celiņam un noklāta ar 20 ± 1 mm bieziem finiera dēļiem labā stāvoklī. Barjera ir iestiprināta zemē vai novietota uz zemes ar papildu fiksētājietaisēm, ja vajadzīgs, lai ierobežotu tās pārvietošanos. Var izmantot arī barjeru ar atšķirīgiem parametriem, ja iegūstamie rezultāti ir vismaz līdzvērtīgi.

1.3.   Transportlīdzekļa virzīšana uz priekšu

Trieciena brīdī transportlīdzeklis vairs nav pakļauts nekādu papildu stūrēšanas ierīču vai dzinēju iedarbībai. Tas sasniedz šķērsli, atrodoties virzienā perpendikulāri sadursmes sienai; maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp transportlīdzekļa priekšējās daļas vertikālo viduslīniju un sadursmes sienas vertikālo viduslīniju ir ± 30 cm.

1.4.   Transportlīdzekļa stāvoklis

| 1.4.1. | Testā izmantojamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām parastajām sastāvdaļām un aprīkojumu, kāds iekļauts tā ekspluatācijas masā bez kravas, vai arī tas ir tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz pasažieru salonam būtiskām sastāvdaļām un aprīkojumu un transportlīdzekļa ekspluatācijas masas sadalījumu kopumā. |
| --- | --- |

1.4.1.

Testā izmantojamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām parastajām sastāvdaļām un aprīkojumu, kāds iekļauts tā ekspluatācijas masā bez kravas, vai arī tas ir tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz pasažieru salonam būtiskām sastāvdaļām un aprīkojumu un transportlīdzekļa ekspluatācijas masas sadalījumu kopumā.

| 1.4.2. | Ja transportlīdzekli virza uz priekšu ar ārējiem līdzekļiem, degvielas sistēmai jābūt piepildītai līdz vismaz 90 % no tās maksimālās ietilpības vai nu ar degvielu, vai ar nedegošu šķidrumu, kura blīvums un viskozitāte ir tuva parasti lietojamai degvielai. Visām pārējām sistēmām (bremžu šķidruma tvertnēm, radiatoram utt.) jābūt tukšām. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ja transportlīdzekli virza uz priekšu ar ārējiem līdzekļiem, degvielas sistēmai jābūt piepildītai līdz vismaz 90 % no tās maksimālās ietilpības vai nu ar degvielu, vai ar nedegošu šķidrumu, kura blīvums un viskozitāte ir tuva parasti lietojamai degvielai. Visām pārējām sistēmām (bremžu šķidruma tvertnēm, radiatoram utt.) jābūt tukšām.

| 1.4.3. | Ja transportlīdzekli virza uz priekšu paša dzinējs, degvielas bākai jābūt vismaz 90 % pilnai. Visām pārējām šķidrumus saturošām tvertnēm jābūt maksimāli piepildītām. |
| --- | --- |

1.4.3.

Ja transportlīdzekli virza uz priekšu paša dzinējs, degvielas bākai jābūt vismaz 90 % pilnai. Visām pārējām šķidrumus saturošām tvertnēm jābūt maksimāli piepildītām.

| 1.4.4. | Ja izgatavotājs pieprasa, par testu izdarīšanu atbildīgais tehniskais dienests var ļaut šajos noteikumos paredzētajiem testiem izmantot to pašu transportlīdzekli, ko izmanto citos noteikumos paredzētos testos (ieskaitot testus, kuros var tikt ietekmēta transportlīdzekļa strukturālā daļa. |
| --- | --- |

1.4.4.

Ja izgatavotājs pieprasa, par testu izdarīšanu atbildīgais tehniskais dienests var ļaut šajos noteikumos paredzētajiem testiem izmantot to pašu transportlīdzekli, ko izmanto citos noteikumos paredzētos testos (ieskaitot testus, kuros var tikt ietekmēta transportlīdzekļa strukturālā daļa.

1.5.   Trieciena ātrums

Trieciena ātrums ir 50 + 0 /– 2 km/h. Tomēr, ja tests ir izdarīts ar lielāku trieciena ātrumu un ja transportlīdzeklis ir atbildis noteiktajām prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

1.6.   Mērinstrumenti

Ierīce, ar kuru reģistrē 1.5. punktā minēto ātrumu, ir ar 1 % precizitāti.

---

10. PIELIKUMS

AIZMUGURES TRIECIENA TESTA PROCEDŪRA

1.   Ietaises, procedūras un mērinstrumenti

1.1.   Testēšanas vieta

Testa zonai jābūt pietiekami lielai, lai tajā varētu izvietot trieciena devēja virzīšanas sistēmu, nodrošināt telpu, kur pēc trieciena pārvietoties transportlīdzeklim, kā arī uzstādīt testēšanas aprīkojumu. Tā telpas daļa, kur notiek trieciens un pēc tam transportlīdzekļa pārvietojums, ir horizontāla. (Virsmas slīpums nepārsniedz 3 %, mērot jebkurā vietā viena metra garumā.)

1.2.   Trieciena devējs

| 1.2.1. | Trieciena devēja konstrukcija ir cieta, tas ir izgatavots no tērauda. |
| --- | --- |

1.2.1.

Trieciena devēja konstrukcija ir cieta, tas ir izgatavots no tērauda.

| 1.2.2. | Trieciena virsma ir plakana, tā ir vismaz 2 500 mm plata un 800 mm augsta. Tās malas ir noapaļotas ar loka rādiusu no 40 līdz 50 mm. Tā ir noklāta ar 20 ± 1 mm bieza finiera slāni. |
| --- | --- |

1.2.2.

Trieciena virsma ir plakana, tā ir vismaz 2 500 mm plata un 800 mm augsta. Tās malas ir noapaļotas ar loka rādiusu no 40 līdz 50 mm. Tā ir noklāta ar 20 ± 1 mm bieza finiera slāni.

| 1.2.3. | Trieciena brīdī izpilda šādas prasības:






  1.2.3.1. | trieciena virsma ir vertikāla un perpendikulāra triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei; |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Trieciena brīdī izpilda šādas prasības:

1.2.3.1.

trieciena virsma ir vertikāla un perpendikulāra triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei;

| 1.2.3.2. | trieciena devēja kustības virziens ir praktiski horizontāls un paralēls triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei; |
| --- | --- |

1.2.3.2.

trieciena devēja kustības virziens ir praktiski horizontāls un paralēls triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējai garenvirziena plaknei;

| 1.2.3.3. | maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp trieciena devēja virsmas vertikālo viduslīniju un triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējo garenvirziena plakni ir 300 mm. Turklāt triecienu radošā virsma nosedz visu triecienam pakļautā transportlīdzekļa platumu; |
| --- | --- |

1.2.3.3.

maksimālā pieļaujamā novirze uz sāniem starp trieciena devēja virsmas vertikālo viduslīniju un triecienam pakļautā transportlīdzekļa vidējo garenvirziena plakni ir 300 mm. Turklāt triecienu radošā virsma nosedz visu triecienam pakļautā transportlīdzekļa platumu;

| 1.2.3.4. | triecienu radošās virsmas apakšējās malas atstatums no zemes ir 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4.

triecienu radošās virsmas apakšējās malas atstatums no zemes ir 175 ± 25 mm.

1.3.   Trieciena devēja virzīšana uz priekšu

Trieciena devējs var vai nu būt piestiprināts pie ratiņiem (kustīgas barjeras), vai būt daļa no svārsta.

1.4.   Īpaši nosacījumi, ja izmanto kustīgu barjeru

| 1.4.1. | Ja trieciena devējs ir piestiprināts pie ratiņiem (kustīgas barjeras) ar ierobežojošu elementu, šim elementam jābūt cietam un tādam, kas trieciena ietekmē nevar tikt deformēts; ratiņi trieciena brīdī spēj kustēties brīvi un vairs nav pakļauti uz priekšu virzītājas ierīces iedarbībai. |
| --- | --- |

1.4.1.

Ja trieciena devējs ir piestiprināts pie ratiņiem (kustīgas barjeras) ar ierobežojošu elementu, šim elementam jābūt cietam un tādam, kas trieciena ietekmē nevar tikt deformēts; ratiņi trieciena brīdī spēj kustēties brīvi un vairs nav pakļauti uz priekšu virzītājas ierīces iedarbībai.

| 1.4.2. | Ratiņu un trieciena devēja kopējā masa ir 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ratiņu un trieciena devēja kopējā masa ir 1 100 ± 20 kg.

1.5.   Īpaši nosacījumi, ja izmanto svārstu

| 1.5.1. | Attālums starp triecienu radošās virsmas centru un svārsta rotācijas asi nav mazāks kā 5 m. |
| --- | --- |

1.5.1.

Attālums starp triecienu radošās virsmas centru un svārsta rotācijas asi nav mazāks kā 5 m.

| 1.5.2. | Trieciena devējs ir brīvi iekārts cietās svirās, nekustīgi pie tām piestiprināts. Tādējādi veidotais svārsts ir tāds, kas trieciena ietekmē praktiski nevar tikt deformēts. |
| --- | --- |

1.5.2.

Trieciena devējs ir brīvi iekārts cietās svirās, nekustīgi pie tām piestiprināts. Tādējādi veidotais svārsts ir tāds, kas trieciena ietekmē praktiski nevar tikt deformēts.

| 1.5.3. | Svārsts ir aprīkots ar apturēšanas ierīci, lai nepieļautu testa transportlīdzekļa pakļaušanu atkārtotam triecienam. |
| --- | --- |

1.5.3.

Svārsts ir aprīkots ar apturēšanas ierīci, lai nepieļautu testa transportlīdzekļa pakļaušanu atkārtotam triecienam.

| 1.5.4. | Trieciena brīdī svārsta sitiena centra ātrums ir 30 līdz 32 km/h. |
| --- | --- |

1.5.4.

Trieciena brīdī svārsta sitiena centra ātrums ir 30 līdz 32 km/h.

| 1.5.5. | Samazināto masu “mr” svārsta sitiena centrā nosaka kā kopējās masas “m”, attāluma “a” (1) starp sitiena centru un rotācijas asi un attāluma “l” starp smaguma centru un rotācijas asi funkciju, izmantojot šādu vienādojumu: |
| --- | --- |

1.5.5.

Samazināto masu “mr” svārsta sitiena centrā nosaka kā kopējās masas “m”, attāluma “a” (1) starp sitiena centru un rotācijas asi un attāluma “l” starp smaguma centru un rotācijas asi funkciju, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

| 1.5.6. | Samazinātā masa “mr” ir 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.5.6.

Samazinātā masa “mr” ir 1 100 ± 20 kg.

1.6.   Vispārīgi noteikumi attiecībā uz trieciena devēja masu un ātrumu

Ja tests ir izdarīts ar trieciena ātrumu, kas pārsniedz 1.5.4. punktā noteikto, un/vai ar masu, kas pārsniedz 1.5.3. vai 1.5.6. punktā noteikto, un ja transportlīdzeklis ir atbildis noteiktajām prasībām, testu uzskata par apmierinošu.

1.7.   Transportlīdzekļa stāvoklis testa laikā

Testā izmantojamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām parastajām sastāvdaļām un aprīkojumu, kāds iekļauts tā ekspluatācijas masā bez kravas, vai arī tas ir tādā stāvoklī, lai izpildītu šo prasību, ciktāl tas attiecas uz transportlīdzekļa ekspluatācijas masas sadalījumu kopumā.

1.8.   Pabeigtu transportlīdzekli, kurā ievietota bērnu ierobežotājsistēma saskaņā ar uzstādīšanas instrukciju, novieto uz cietas, plakanas un līdzenas virsmas, stāvbremze ir atlaista un ir ieslēgts neitrālais pārnesums. Vienā un tajā pašā trieciena testā var testēt vairāk par vienu bērnu ierobežotājsistēmu.

---

(1)  Attālums “a” ir vienāds ar aplūkojamā sinhronā svārsta garumu.

---

11. PIELIKUMS

Papildu stiprinājumi, kas vajadzīgi daļēji universālās kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai mehāniskajos transportlīdzekļos

| 1. | Šis pielikums attiecas tikai uz papildu stiprinājumiem, kas paredzēti “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai, vai uz stieņiem vai citām īpašām ierīcēm, ko lieto, lai korpusā nostiprinātu bērnu ierobežotājsistēmas, neatkarīgi no tā, vai ar tām lieto vai nelieto stiprinājumus, kuri atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šis pielikums attiecas tikai uz papildu stiprinājumiem, kas paredzēti “daļēji universālās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu nostiprināšanai, vai uz stieņiem vai citām īpašām ierīcēm, ko lieto, lai korpusā nostiprinātu bērnu ierobežotājsistēmas, neatkarīgi no tā, vai ar tām lieto vai nelieto stiprinājumus, kuri atbilst Noteikumu Nr. 14 prasībām.

| 2. | Stiprinājumus nosaka bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs un detalizētu informāciju iesniedz apstiprināšanai tehniskajam dienestam, kas izdara testus.
  Tehniskie dienesti var ņemt vērā no transportlīdzekļa izgatavotāja iegūto informāciju. |
| --- | --- |

2.

Stiprinājumus nosaka bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs un detalizētu informāciju iesniedz apstiprināšanai tehniskajam dienestam, kas izdara testus.

Tehniskie dienesti var ņemt vērā no transportlīdzekļa izgatavotāja iegūto informāciju.

| 3. | Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs iesniedz vajadzīgās daļas stiprinājumu uzstādīšanai un īpašu katra transportlīdzekļa plānu, norādot minēto stiprinājumu precīzu atrašanās vietu. |
| --- | --- |

3.

Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs iesniedz vajadzīgās daļas stiprinājumu uzstādīšanai un īpašu katra transportlīdzekļa plānu, norādot minēto stiprinājumu precīzu atrašanās vietu.

| 4. | Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs norāda, vai stiprinājumi, kas vajadzīgi ierobežotājsistēmas nostiprināšanai automobiļa strukturālajā daļā, atbilst attiecībā uz izvietojumu un stiprību noteiktajām prasībām, kas minētas trešajā un nākamajos punktos ieteikumos, kas sniegti valdībām, kuras paredz pieņemt īpašas prasības par vieglajos automobiļos lietoto bērnu ierobežotājsistēmu stiprinājumiem (1). |
| --- | --- |

4.

Bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs norāda, vai stiprinājumi, kas vajadzīgi ierobežotājsistēmas nostiprināšanai automobiļa strukturālajā daļā, atbilst attiecībā uz izvietojumu un stiprību noteiktajām prasībām, kas minētas trešajā un nākamajos punktos ieteikumos, kas sniegti valdībām, kuras paredz pieņemt īpašas prasības par vieglajos automobiļos lietoto bērnu ierobežotājsistēmu stiprinājumiem (1).

---

(1)  Skatīt Noteikumu Nr. 16 tekstu.

---

12. PIELIKUMS

Image

---

13. PIELIKUMS

STANDARTA DROŠĪBAS JOSTA

| 1. | Drošības jostu dinamiskajam testam un maksimālā garuma prasību izpildei izgatavo vienā no diviem izkārtojumiem, kas parādīti 1. attēlā. Tie ir trīspunktu drošības josta ar spriegotāju un divpunktu statiskā drošības josta. |
| --- | --- |

1.

Drošības jostu dinamiskajam testam un maksimālā garuma prasību izpildei izgatavo vienā no diviem izkārtojumiem, kas parādīti 1. attēlā. Tie ir trīspunktu drošības josta ar spriegotāju un divpunktu statiskā drošības josta.

| 2. | Trīspunktu drošības jostai ar spriegotāju ir šādas cietās daļas: spriegotājs (R), statņa cilpa (P), divi stiprinājuma punkti (A1 un A2) (sk. 1. attēlu) un centrālā daļa (N, sīkāk 3. attēlā). Attiecībā uz savilkšanās spēku spriegotājs atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. Spriegotāja tītavas diametrs ir 33 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.

Trīspunktu drošības jostai ar spriegotāju ir šādas cietās daļas: spriegotājs (R), statņa cilpa (P), divi stiprinājuma punkti (A1 un A2) (sk. 1. attēlu) un centrālā daļa (N, sīkāk 3. attēlā). Attiecībā uz savilkšanās spēku spriegotājs atbilst Noteikumu Nr. 16 prasībām. Spriegotāja tītavas diametrs ir 33 ± 0,5 mm.

| 3. | Drošības jostu ar spriegotāju piestiprina testa sēdekļa stiprinājumiem, kas aprakstīti 6. pielikuma 1. un 4. papildinājumā, šādi: | drošības jostas stiprinājumu A1 piestiprina ratiņu stiprinājumam B0 (ārējais); |
| --- | --- | --- |

3.

Drošības jostu ar spriegotāju piestiprina testa sēdekļa stiprinājumiem, kas aprakstīti 6. pielikuma 1. un 4. papildinājumā, šādi:

drošības jostas stiprinājumu A1 piestiprina ratiņu stiprinājumam B0 (ārējais);

| | drošības jostas stiprinājumu A2 piestiprina ratiņu stiprinājumam A (iekšējais); |
| --- | --- |

drošības jostas stiprinājumu A2 piestiprina ratiņu stiprinājumam A (iekšējais);

| | drošības jostas statņa cilpu P piestiprina ratiņu stiprinājumam C; |
| --- | --- |

drošības jostas statņa cilpu P piestiprina ratiņu stiprinājumam C;

| | drošības jostas spriegotāju R piestiprina ratiņu stiprinājumam tā, lai tītavas viduslīnija būtu novietota Re. |
| --- | --- |

drošības jostas spriegotāju R piestiprina ratiņu stiprinājumam tā, lai tītavas viduslīnija būtu novietota Re.

Vērtība X turpmāk 1. attēlā ir 200 ± 5 mm. Faktiskais siksnas garums starp A1 un spriegotāja tītavu viduslīniju Re (siksnai esot pilnībā izvilktai, ieskaitot minimālo garumu 150 mm, testējot universālas un daļēji universālas kategorijas ierobežotājsistēmas, ir 2 820 ± 5 mm, mērot taisnā līnijā bez slodzes uz horizontālas virsmas; šo garumu, testējot ierobežotas kategorijas ierobežotājsistēmu, var palielināt; visu kategoriju bērnu ierobežotājsistēmām, ja tās ir uzstādītas, vismaz 150 mm siksnas ir uz spriegotāja tītavām.

| 4. | Prasības attiecībā uz drošības jostas siksnu ir šādas.







  Materiāls: melns vērpts poliesteris | — | platums: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Prasības attiecībā uz drošības jostas siksnu ir šādas.

Materiāls: melns vērpts poliesteris

—

platums:

48 ± 2 mm, ja slodze ir 10 000 N

| — | biezums: |
| --- | --- |

—

biezums:

1,0 ± 0,2 mm

| — | pilnais pagarinājums: |
| --- | --- |

—

pilnais pagarinājums:

8 ± 2 %, ja slodze ir 10 000 N

| 5. | Divpunktu statiskā drošības josta, kā parādīts 1. attēlā, sastāv no divām standarta stiprinājuma plāksnēm, kā parādīts 2. attēlā, un siksnas, kas atbilst šā pielikuma 4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.

Divpunktu statiskā drošības josta, kā parādīts 1. attēlā, sastāv no divām standarta stiprinājuma plāksnēm, kā parādīts 2. attēlā, un siksnas, kas atbilst šā pielikuma 4. punkta prasībām.

| 6. | Divpunktu drošības jostas stiprinājuma plāksnes piestiprina ratiņu stiprinājumiem A un B. Vērtība Y 1. attēlā ir 1 300 ± 5 mm. Šī ir prasība attiecībā uz maksimālo garumu, lai apstiprinātu universālās bērnu ierobežotājsistēmas ar divpunktu drošības jostām (sk. 6.1.9. punktu). |
| --- | --- |

6.

Divpunktu drošības jostas stiprinājuma plāksnes piestiprina ratiņu stiprinājumiem A un B. Vērtība Y 1. attēlā ir 1 300 ± 5 mm. Šī ir prasība attiecībā uz maksimālo garumu, lai apstiprinātu universālās bērnu ierobežotājsistēmas ar divpunktu drošības jostām (sk. 6.1.9. punktu).

1. attēls

Standarta drošības jostu izkārtojumi

Image

2. attēls

Tipiska standarta stiprinājuma plāksne

Izmēri mm

Image

3. attēls

Standarta drošības jostas izkārtojuma centrālā daļa

Izmēri mm

Image

4. attēls

Statņa cilpa

Image

---

14. PIELIKUMS

TIPA APSTIPRINĀŠANAS SHĒMA (BLOKSHĒMA ISO 9002:2000)

Image

Piezīmes

| (0) | Vai šim standartam līdzvērtīgs standarts, pieļaujot izslēgt prasības saistībā ar projektēšanu un izstrādi, 7.3. punkts “Klientu apmierinātība un pastāvīgi uzlabojumi”. |
| --- | --- |

(0)

Vai šim standartam līdzvērtīgs standarts, pieļaujot izslēgt prasības saistībā ar projektēšanu un izstrādi, 7.3. punkts “Klientu apmierinātība un pastāvīgi uzlabojumi”.

| (1) | Šos testus veic tehniskais dienests. |
| --- | --- |

(1)

Šos testus veic tehniskais dienests.

| (2) | Iestādes vai tehniskā dienesta apmeklējums rūpnīcā pārbaudes veikšanai vai paraugu ņemšanai izlases kārtā:






  a) | ja nav ISO 9002:2000 sertifikāta – divreiz gadā; |
| --- | --- | --- |

(2)

Iestādes vai tehniskā dienesta apmeklējums rūpnīcā pārbaudes veikšanai vai paraugu ņemšanai izlases kārtā:

a)

ja nav ISO 9002:2000 sertifikāta – divreiz gadā;

| b) | ja ir ISO 9002:2000 sertifikāts – vienreiz gadā. |
| --- | --- |

b)

ja ir ISO 9002:2000 sertifikāts – vienreiz gadā.

| (3) | Testi saskaņā ar 16. pielikumu:






  a) | ja nav ISO 9002:2000 sertifikāta:






  i) | veic iestāde vai tehniskais dienests 2.a piezīmē minētā apmeklējuma laikā; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Testi saskaņā ar 16. pielikumu:

a)

ja nav ISO 9002:2000 sertifikāta:

i)

veic iestāde vai tehniskais dienests 2.a piezīmē minētā apmeklējuma laikā;

| ii) | veic izgatavotājs laikā starp 2.b piezīmē minētajiem apmeklējumiem; |
| --- | --- |

ii)

veic izgatavotājs laikā starp 2.b piezīmē minētajiem apmeklējumiem;

| b) | ja ir ISO 9002:2000 sertifikāts: veic izgatavotājs, procedūru pārbauda 2.b piezīmē minētā apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

b)

ja ir ISO 9002:2000 sertifikāts: veic izgatavotājs, procedūru pārbauda 2.b piezīmē minētā apmeklējuma laikā.

---

15. PIELIKUMS

SKAIDROJUMI

Šajā pielikumā dotie skaidrojumi attiecas uz noteikumu interpretācijas grūtībām. Tie ir paredzēti kā palīdzība tehniskajiem dienestiem, kas veic testus.

2.10.1. punkts

Ātrā regulētājierīce var būt arī ierīce ar rotējošu asi un atsperi, līdzīgi kā spriegotājos ar manuālu atbrīvošanu. Testē regulētājierīces atbilstību 7.2.2.5. un 7.2.3.1.3. punkta prasībām.

2.19.2. punkts

Daļēji universāla ierobežotājsistēma, ko paredzēts uzstādīt aizmugurējā sēdeklī gan limuzīna tipa, gan furgona tipa transportlīdzeklī, kur viss drošības jostas komplekts ir identisks, pieder pie viena “tipa”.

2.19.3. punkts

Lemjot par to, vai ir radīts jauns tips, ņem vērā, cik būtiskas ir pārmaiņas sēdekļa, polsterējuma vai trieciena vairoga izmēros un/vai masā un materiāla enerģijas absorbcijas īpašībās vai krāsā.

2.19.4. un 2.19.5. punkts

Šie punkti neattiecas uz drošības jostām, kas apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar Noteikumiem Nr. 16, kas vajadzīgas bērnu ierobežotājsistēmas nostiprināšanai transportlīdzeklī vai bērna piesprādzēšanai.

6.1.2. punkts

Uz aizmuguri vērstām bērnu ierobežotājsistēmām bērnu ierobežotājsistēmas augšdaļas pareizu stāvokli attiecībā pret bērna manekena galvu nodrošina, ievietojot lielāko manekenu, kādam ierīce ir paredzēta, visvairāk slīpi atgāztajā stāvoklī un pārliecinoties, ka horizontālā līnija acu augstumā ir zemāka par sēdekļa augšdaļu.

6.1.8. punkts

Prasība ievērot 150 mm attiecas arī uz kulbiņām.

6.2.4. punkts

Pieļaujamā plecu drošības jostas kustības robeža ir tāda, ka standarta drošības jostas plecu posma apakšējā mala nav zemāk par manekena elkoni punktā, līdz kuram manekens maksimāli var novirzīties.

6.2.9. punkts

Vispārēja izpratne ir tāda, ka tas attiecas arī uz ierīcēm, kurām ir šāda saslēgšanas sistēma, arī ja tās attiecīgajai grupai nav prasītas. Tādējādi testu piemērotu arī ierīcei, kas paredzēta vienīgi 2. grupai, taču ar paredzēto spēku, t. i., ar divkāršu 1. grupas manekena masu.

7.1.3. punkts

Apgāšanās testu veic ar tādu pašu uzstādīšanas procedūru un parametriem, kā tie, kas noteikti dinamiskajam testam.

7.1.3.1. punkts

Stenda apturēšana apgāšanās laikā nav atļauta.

7.1.4.2.2. punkts

Šis punkts attiecas uz paātrinājumiem, kas saistīti ar stiepes slodzēm manekena mugurā.

7.1.4.3.1. punkts

Redzamas iespiedumu pazīmes nozīmē, ka mālā ir iespiedies vēdera ieliktnis (ierobežotājsistēmas radītā spiediena ietekmē), nevis to, ka māls nesaspiedies ir izliecies horizontālā virzienā, ko, piemēram, var radīt vienkārša muguras saliekšanās. Skatīt arī 6.2.4. punkta skaidrojumu.

7.2.1.5. punkts

Pirmajā teikumā noteiktās prasības ir izpildītas, ja manekena roka var aizsniegt sprādzi.

7.2.2.1. punkts

Šo lieto, lai nodrošinātu to, ka atsevišķi apstiprinātas siksnas vadīklas ir viegli piestiprināmas un atdalāmas.

7.2.4.1.1. punkts

Vajadzīgas divas siksnas. Izmēra pirmās siksnas pārraušanas spēku. Izmēra otrās siksnas platumu, kad tai pielikti 75 % šā spēka.

7.2.4.4. punkts

Nav pieļaujamas detaļas, kuras var izjaukt vai noraisīt tā, ka neievingrinājies lietotājs tās atkal var salikt nepareizi, rezultātā radot bīstamu konfigurāciju.

8.1.2.2. punkts

“Piestiprināta testa sēdeklim” nozīmē testa sēdekli, kāds aprakstīts 6. pielikumā. “Var būt piestiprinātas transportlīdzeklim raksturīgas ierīces” nozīmē, ka “transportlīdzeklim raksturīgai” ierobežotājsistēmai parasti apgāšanās testu izdara testa sēdeklī un ka ir atļauta arī testēšana transportlīdzekļa sēdeklī.

8.2.2.1.1. punkts

“Ievērojot parastos lietošanas apstākļus” nozīmē, ka šo testu veic, kad ierobežotājsistēma ir uzstādīta uz testa sēdekļa vai transportlīdzekļa sēdekļa, bet bez manekena.

Manekenu izmanto tikai tādēļ, lai pareizi novietotu regulētājierīci. Sākumā siksnas noregulē saskaņā ar 8.1.3.6.3.2. vai 8.1.3.6.3.3. punktu (izvēloties piemēroto). Testu izdara pēc tam, kad manekens ir izņemts.

8.2.5.2.6. punkts

Šis punkts neattiecas uz siksnām vadīklām, kuras tiek apstiprinātas atsevišķi saskaņā ar šiem noteikumiem.

---

16. PIELIKUMS

RAŽOJUMU ATBILSTĪBAS KONTROLE

1.   Testi

Jāpierāda, ka bērnu ierobežotājsistēmas atbilst prasībām, kas ir šo testu pamatā.

1.1.   Bloķēšanas sliekšņa un ilgizturības pārbaude spriegotājiem ar avārijas bloķēšanu

Atbilstīgi 8.2.4.3. punkta noteikumiem, visnelabvēlīgākajā virzienā pēc vajadzības pēc tam, kad izdarīta ilgizturības testēšana, kas noteikta 8.2.4.2., 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā, kā prasība 7.2.3.2.6. punktā.

1.2.   Ilgizturības pārbaude spriegotājiem, kuri bloķējas automātiski

Atbilstīgi 8.2.4.2. punkta noteikumiem, kā arī 8.2.4.4. un 8.2.4.5. punktā noteiktajiem testiem, kā prasība 7.2.3.1.3. punktā.

1.3.   Tests attiecībā uz siksnas stiprību pēc kondicionēšanas

Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.1. līdz 8.2.5.2.5. punkta prasībām.

1.3.1.   Tests attiecībā uz siksnas stiprību pēc abrazīvās apstrādes

Atbilstīgi 7.2.4.2. punktā noteiktajai procedūrai, pēc kondicionēšanas atbilstīgi 8.2.5.2.6. punkta prasībām.

1.4.   Mikroslīdēšanas tests

Atbilstīgi šo noteikumu 8.2.3. punktā noteiktajai procedūrai.

1.5.   Enerģijas absorbcija

Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.2. punkta prasībām.

1.6.   Bērnu ierobežotājsistēmas darbības prasības piemērotā dinamiskajā testā

Atbilstīgi 8.1.3. punkta noteikumiem, visām sprādzēm jābūt kondicionētām atbilstīgi 7.2.1.7. punkta prasībām, tā, lai būtu ievērotas attiecīgās 7.1.4. punkta (par bērnu ierobežotājsistēmas vispārīgo darbību) un 7.2.1.8.1. punkta (par visu noslogoto sprādžu darbību) prasības.

1.7.   Temperatūras tests

Atbilstīgi šo noteikumu 7.1.5. punkta prasībām.

2.   Testu biežums un rezultāti

2.1.   Atbilstīgi 1.1. līdz 1.5. punkta un 1.7. punkta prasībām testēšanas biežumu kontrolē statistiski un izdara izlases veidā atbilstīgi vienai no parastajām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām vismaz vienreiz gadā.

2.2.   Obligātie nosacījumi “universālās”, “daļēji universālās” un “ierobežotās” kategorijas bērnu ierobežotājsistēmu atbilstības kontrolei attiecībā uz dinamiskajiem testiem saskaņā ar 1.6. punktu.

Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, apstiprinājuma turētājs pārrauga atbilstības kontroli, ievērojot partiju kontroles metodi (2.2.1. punkts) vai pastāvīgās kontroles metodi (2.2.2. punkts).

2.2.1.   Bērnu ierobežotājsistēmu partiju kontrole

| 2.2.1.1. | Apstiprinājuma turētājam bērnu ierobežotājsistēmas jāsadala partijās, kas attiecībā uz to ražošanā izmantotajām izejvielām vai starpproduktiem (dažādu krāsu korpusiem, dažāda ražojuma četrpunktu drošības jostām) un attiecībā uz ražošanas nosacījumiem ir pēc iespējas vienveidīgāki. Partijā esošo vienību skaits nedrīkst pārsniegt 5 000.
  Pēc vienošanās ar attiecīgajām iestādēm, testus veic tehniskie dienesti vai par to īstenošanu ir atbildīgs apstiprinājuma turētājs. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Apstiprinājuma turētājam bērnu ierobežotājsistēmas jāsadala partijās, kas attiecībā uz to ražošanā izmantotajām izejvielām vai starpproduktiem (dažādu krāsu korpusiem, dažāda ražojuma četrpunktu drošības jostām) un attiecībā uz ražošanas nosacījumiem ir pēc iespējas vienveidīgāki. Partijā esošo vienību skaits nedrīkst pārsniegt 5 000.

Pēc vienošanās ar attiecīgajām iestādēm, testus veic tehniskie dienesti vai par to īstenošanu ir atbildīgs apstiprinājuma turētājs.

| 2.2.1.2. | No katras partijas saskaņā ar 2.2.1.4. punkta noteikumiem jāatlasa paraugs vismaz 20 procentiem partijas vienību, kam jābūt izgatavotām kopā ar faktisko partiju. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

No katras partijas saskaņā ar 2.2.1.4. punkta noteikumiem jāatlasa paraugs vismaz 20 procentiem partijas vienību, kam jābūt izgatavotām kopā ar faktisko partiju.

| 2.2.1.3. | Bērnu ierobežotājsistēmu un veicamo dinamisko testu raksturojums ir sniegts 2.2.1.4. punktā. |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Bērnu ierobežotājsistēmu un veicamo dinamisko testu raksturojums ir sniegts 2.2.1.4. punktā.

| 2.2.1.4. | Bērnu ierobežotājsistēmai, lai izturētu pārbaudi, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:










  Vienību skaits partijā | Paraugu skaits/bērnu ierobežotājsistēmu raksturojums | Kopējais paraugu skaits | Piemērotības kritēriji | Nepiemērotības kritēriji | Kontroles stingrības pakāpe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | 1. = 1MH | 1 | 0 | — | Normāla |
| 2. = 1MH | 2 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 1MH + 1LH | 2 | 0 | 2 | Normāla |
| 2. = 1MH + 1LH | 4 | 1 | 2 |
| N < 500 | 1. = 2MH | 2 | 0 | 2 | Pastiprināta |
| 2. = 2MH | 4 | 1 | 2 |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 2MH + 2LH | 4 | 0 | 2 | Pastiprināta |
| 2. = 2MH + 2LH | 8 | 1 | 2 |
| MH apzīmē stingrāku konfigurāciju (vājākie apstiprinājumā vai apstiprinājuma paplašināšanā iegūtie rezultāti).
  LH nozīmē brīvāku konfigurāciju. |

2.2.1.4.

Bērnu ierobežotājsistēmai, lai izturētu pārbaudi, ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

Vienību skaits partijā

Paraugu skaits/bērnu ierobežotājsistēmu raksturojums

Kopējais paraugu skaits

Piemērotības kritēriji

Nepiemērotības kritēriji

Kontroles stingrības pakāpe

N < 500

1. = 1MH

1

0

—

Normāla

2. = 1MH

2

1

2

500 < N < 5 000

1. = 1MH + 1LH

2

0

2

Normāla

2. = 1MH + 1LH

4

1

2

N < 500

1. = 2MH

2

0

2

Pastiprināta

2. = 2MH

4

1

2

500 < N < 5 000

1. = 2MH + 2LH

4

0

2

Pastiprināta

2. = 2MH + 2LH

8

1

2

MH apzīmē stingrāku konfigurāciju (vājākie apstiprinājumā vai apstiprinājuma paplašināšanā iegūtie rezultāti).

LH nozīmē brīvāku konfigurāciju.

Šis divkāršās paraugu ņemšanas plāns darbojas šādi.

| | Parastā kontrolē, ja pirmajā paraugā nav bojātu vienību, partija tiek pieņemta, nepārbaudot otru paraugu. Ja tajā ir divas bojātas vienības, partija tiek izbrāķēta. Visbeidzot, ja tajā ir viena bojāta vienība, tiek iegūts otrs paraugs un nosacījumi iepriekš redzamās tabulas 5. slejā ir jāizpilda visiem paraugiem. |
| --- | --- |

Parastā kontrolē, ja pirmajā paraugā nav bojātu vienību, partija tiek pieņemta, nepārbaudot otru paraugu. Ja tajā ir divas bojātas vienības, partija tiek izbrāķēta. Visbeidzot, ja tajā ir viena bojāta vienība, tiek iegūts otrs paraugs un nosacījumi iepriekš redzamās tabulas 5. slejā ir jāizpilda visiem paraugiem.

| | Parastas kontroles vietā nosaka pastiprinātu kontroli, ja no piecām pēc kārtas izgatavotām partijām tiek izbrāķētas divas. Parasta kontrole tiek atjaunota, ja tiek pieņemtas piecas pēc kārtas ražotas partijas. |
| --- | --- |

Parastas kontroles vietā nosaka pastiprinātu kontroli, ja no piecām pēc kārtas izgatavotām partijām tiek izbrāķētas divas. Parasta kontrole tiek atjaunota, ja tiek pieņemtas piecas pēc kārtas ražotas partijas.

| | Ja kādu partiju izbrāķē, produkciju uzskata par neatbilstīgu, un partiju neizlaiž. |
| --- | --- |

Ja kādu partiju izbrāķē, produkciju uzskata par neatbilstīgu, un partiju neizlaiž.

| | Ja tiek izbrāķētas divas pastiprinātai kontrolei pakļautas partijas pēc kārtas, piemēro 13. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

Ja tiek izbrāķētas divas pastiprinātai kontrolei pakļautas partijas pēc kārtas, piemēro 13. punkta noteikumus.

| 2.2.1.5. | Bērnu ierobežotājsistēmu atbilstības kontroli uzsāk īstenot, sākot ar partiju, kas saražota pēc tam, kad pirmajai partijai ir veikta ražošanas kvalifikācijas testēšana. |
| --- | --- |

2.2.1.5.

Bērnu ierobežotājsistēmu atbilstības kontroli uzsāk īstenot, sākot ar partiju, kas saražota pēc tam, kad pirmajai partijai ir veikta ražošanas kvalifikācijas testēšana.

| 2.2.1.6. | Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.1.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība. |
| --- | --- |

2.2.1.6.

Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.1.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība.

2.2.2.   Pastāvīga kontrole

| 2.2.2.1. | Apstiprinājuma turētājam ir pienākums veikt pastāvīgu statistisko un uz atlasi pamatotu ražošanas procesa kvalitātes kontroli. Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, testus var veikt tehniskie dienesti, vai to īstenošana ir apstiprinājuma turētāja, kas ir atbildīgs par ražojuma izsekojamību, pienākums. |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Apstiprinājuma turētājam ir pienākums veikt pastāvīgu statistisko un uz atlasi pamatotu ražošanas procesa kvalitātes kontroli. Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, testus var veikt tehniskie dienesti, vai to īstenošana ir apstiprinājuma turētāja, kas ir atbildīgs par ražojuma izsekojamību, pienākums.

| 2.2.2.2. | Paraugus jāņem atbilstīgi 2.2.2.4. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Paraugus jāņem atbilstīgi 2.2.2.4. punkta noteikumiem.

| 2.2.2.3. | Bērnu ierobežotājsistēmas raksturojumu izvēlas izlases kārtā, un veicamie testi ir aprakstīti 2.2.2.4. punktā. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Bērnu ierobežotājsistēmas raksturojumu izvēlas izlases kārtā, un veicamie testi ir aprakstīti 2.2.2.4. punktā.

| 2.2.2.4. | Kontrole atbilst šādām prasībām:






  Paņemto bērnu ierobežotājsistēmu skaits | Kontroles stingruma pakāpe |
| --- | --- | --- |
| 0,02 procenti nozīmē, ka tiek ņemta viena bērnu ierobežotājsistēma no katrām saražotajām 5 000 | Parasta |
| 0,05 procenti nozīmē, ka tiek ņemta viena bērnu ierobežotājsistēma no katrām saražotajām 2 000 | Pastiprināta |

2.2.2.4.

Kontrole atbilst šādām prasībām:

Paņemto bērnu ierobežotājsistēmu skaits

Kontroles stingruma pakāpe

0,02 procenti nozīmē, ka tiek ņemta viena bērnu ierobežotājsistēma no katrām saražotajām 5 000

Parasta

0,05 procenti nozīmē, ka tiek ņemta viena bērnu ierobežotājsistēma no katrām saražotajām 2 000

Pastiprināta

Šis divkāršās paraugu ņemšanas plāns darbojas šādi.

| | Ja bērnu ierobežotājsistēmu uzskata par atbilstīgu, ražošana ir atbilstīga. |
| --- | --- |

Ja bērnu ierobežotājsistēmu uzskata par atbilstīgu, ražošana ir atbilstīga.

| | Ja bērnu ierobežotājsistēma neatbilst prasībām, tiek ņemta cita bērnu ierobežotājsistēma. |
| --- | --- |

Ja bērnu ierobežotājsistēma neatbilst prasībām, tiek ņemta cita bērnu ierobežotājsistēma.

| | Ja otrā bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, ražošana ir atbilstīga. |
| --- | --- |

Ja otrā bērnu ierobežotājsistēma atbilst prasībām, ražošana ir atbilstīga.

| | ja abas (pirmā un otrā) bērnu ierobežotājsistēmas neatbilst prasībām, ražošana nav atbilstīga un bērnu ierobežotājsistēmas, kam var būt tā pati kļūme, tiek izņemtas no apgrozības un tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību. |
| --- | --- |

ja abas (pirmā un otrā) bērnu ierobežotājsistēmas neatbilst prasībām, ražošana nav atbilstīga un bērnu ierobežotājsistēmas, kam var būt tā pati kļūme, tiek izņemtas no apgrozības un tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

| | Parastu kontroli aizstāj ar pastiprinātu kontroli, ja uz 10 000 pēc kārtas izgatavotām bērnu ierobežotājsistēmām produkcija divreiz ir jāizņem no apgrozības. |
| --- | --- |

Parastu kontroli aizstāj ar pastiprinātu kontroli, ja uz 10 000 pēc kārtas izgatavotām bērnu ierobežotājsistēmām produkcija divreiz ir jāizņem no apgrozības.

| | Ja 10 000 pēc kārtas ražotas ierobežotājsistēmas uzskata par atbilstīgām, tiek atjaunota parasta kontrole. |
| --- | --- |

Ja 10 000 pēc kārtas ražotas ierobežotājsistēmas uzskata par atbilstīgām, tiek atjaunota parasta kontrole.

| | Ja pastiprinātai kontrolei pakļauta produkcija divreiz pēc kārtas tiek izņemta no apgrozības, piemēro 13. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

Ja pastiprinātai kontrolei pakļauta produkcija divreiz pēc kārtas tiek izņemta no apgrozības, piemēro 13. punkta noteikumus.

| 2.2.2.5. | Bērnu ierobežotājsistēmu pastāvīgo kontroli sākt veikt pēc ražošanas kvalifikācijas. |
| --- | --- |

2.2.2.5.

Bērnu ierobežotājsistēmu pastāvīgo kontroli sākt veikt pēc ražošanas kvalifikācijas.

| 2.2.2.6. | Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.2.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība. |
| --- | --- |

2.2.2.6.

Testu rezultāti, kas aprakstīti 2.2.2.4. punktā, nepārsniedz L, kur L ir katram apstiprināšanas testam noteiktā robežvērtība.

2.3.   “Iebūvētajām”“transportlīdzeklim raksturīgajām” ierīcēm testēšanu veic ar šādu biežumu:

| bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus | : | reizi 8 nedēļās |
| --- | --- | --- |
| bērnu sēdekļi | : | reizi 12 nedēļās |

bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus

:

reizi 8 nedēļās

bērnu sēdekļi

:

reizi 12 nedēļās

Katrā testā jābūt izpildītām visām 7.1.4. un 7.2.1.8.1. punkta prasībām. Ja gada laikā visi testi uzrāda apmierinošus rezultātus, izgatavotājs, vienojoties ar kompetento iestādi, var samazināt testēšanas biežumu šādi:

| bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus | : | reizi 16 nedēļās |
| --- | --- | --- |
| bērnu sēdekļi | : | reizi 24 nedēļās |

bērnu ierobežotājsistēmas, izņemot bērnu sēdekļus

:

reizi 16 nedēļās

bērnu sēdekļi

:

reizi 24 nedēļās

Tomēr ir ļauts veikt vismaz vienu testu gadā, ja gadā izgatavotā produkcija nepārsniedz 1 000 bērnu ierobežotājsistēmas.

2.3.1.   Transportlīdzeklim raksturīgām ierīcēm saskaņā ar 2.1.2.4.1. punktu bērnu ierobežotājsistēmas izgatavotājs var izvēlēties ražošanas atbilstības procedūras vai nu atbilstīgi 2.2. punktam – uz testa sēdekļa, vai 2.3. punktam – transportlīdzekļa korpusā.

2.3.2.   Ja testa paraugs neiztur kādu konkrētu testu, kas tam veicams, vismaz trim citiem paraugiem izdara papildu testu attiecībā uz atbilstību tām pašām prasībām. Ja viens no šiem paraugiem neiztur dinamisko testu, ražošanu uzskata par neatbilstīgu un testēšanas biežumu palielina par vienu pakāpi, ja saskaņā ar 2.3. punktu tiek izmantota zemākā pakāpe, un veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ražošanas atbilstību.

2.4.   Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar 2.2.1.4., 2.2.2.4. vai 2.3.2. punktu ražošana nav atbilstīga, apstiprinājuma turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis:

| 2.4.1. | paziņo to kompetentajai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, norādot pasākumus, kas ir veikti, lai atjaunotu ražojumu atbilstību. |
| --- | --- |

2.4.1.

paziņo to kompetentajai iestādei, kura ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, norādot pasākumus, kas ir veikti, lai atjaunotu ražojumu atbilstību.

2.5.   Izgatavotājs reizi ceturksnī sniedz informāciju kompetentajai iestādei par ražojumu daudzumu, kāds saražots ar katru apstiprinājuma numuru, nodrošinot iespēju identificēt ražojumus, kas atbilst attiecīgajam apstiprinājuma numuram.

---

17. PIELIKUMS

ENERĢIJU ABSORBĒJOŠĀ MATERIĀLA TESTĒŠANA

1.   Belznis

| 1.1. | Belznis sastāv no blīvas koka puslodes, kurai pievienots mazāks sfērisks segments, kā parādīts A attēlā turpmāk. Tās konstrukcija ir tāda, lai tai varētu ļaut brīvi krist atzīmētās ass virzienā, un tajā ir paredzēta vieta, kur uzmontēt akselerometru, ar kuru mēra paātrinājumu krišanas virzienā. |
| --- | --- |

1.1.

Belznis sastāv no blīvas koka puslodes, kurai pievienots mazāks sfērisks segments, kā parādīts A attēlā turpmāk. Tās konstrukcija ir tāda, lai tai varētu ļaut brīvi krist atzīmētās ass virzienā, un tajā ir paredzēta vieta, kur uzmontēt akselerometru, ar kuru mēra paātrinājumu krišanas virzienā.

| 1.2. | Belžņa kopējā masa, ieskaitot akselerometru, ir 2,75 ± 0,05 kg. |
| --- | --- |

1.2.

Belžņa kopējā masa, ieskaitot akselerometru, ir 2,75 ± 0,05 kg.

A attēls

Belznis

Image

2.   Aprīkojums

Testā reģistrē paātrinājumu, izmantojot aprīkojumu, kas atbilst kanālu frekvences klasei 1 000, kā aprakstīts ISO 6487 jaunākajā redakcijā.

3.   Procedūra

| 3.1. | Nokomplektētu bērnu ierobežotājsistēmu novieto trieciena zonā uz gludas cietas pamatnes, kuras minimālais izmērs ir 500 × 500 mm, tādējādi, ka trieciena virziens ir perpendikulārs bērnu ierobežotājsistēmas iekšējai virsmai trieciena zonā. |
| --- | --- |

3.1.

Nokomplektētu bērnu ierobežotājsistēmu novieto trieciena zonā uz gludas cietas pamatnes, kuras minimālais izmērs ir 500 × 500 mm, tādējādi, ka trieciena virziens ir perpendikulārs bērnu ierobežotājsistēmas iekšējai virsmai trieciena zonā.

| 3.2. | Belzni paceļ 100 – 0 /+ 5 mm augstumā no parauga augšējās virsmas līdz belžņa zemākajam punktam un ļauj tam krist. Reģistrē belžņa paātrinājumu trieciena brīdī. |
| --- | --- |

3.2.

Belzni paceļ 100 – 0 /+ 5 mm augstumā no parauga augšējās virsmas līdz belžņa zemākajam punktam un ļauj tam krist. Reģistrē belžņa paātrinājumu trieciena brīdī.

---

18. PIELIKUMS

METODE GALVAS TRIECIENA ZONAS NOTEIKŠANAI IERĪCĒS AR ATZVELTNĒM UN SĀNU SPĀRNU MINIMĀLĀ LIELUMA NOTEIKŠANA UZ AIZMUGURI VĒRSTĀM IERĪCĒM

| 1. | Ierīci novieto uz testa sēdekļa, kas aprakstīts 6. pielikumā. Ierīces, kuru slīpums ir regulējams, nostāda vertikālā stāvoklī vai pēc iespējas tuvu tam. Ierīcē ievieto vismazāko manekenu saskaņā ar izgatavotāja instrukciju. Uz atzveltnes tajā pašā horizontālajā līmenī, kurā atrodas vismazākā manekena plecs, 2 cm attālumā uz iekšpusi no rokas ārējās malas, atzīmē punktu “A”. Visas iekšējās virsmas virs horizontālās plaknes, kas iet caur punktu A, testē saskaņā ar 17. pielikumu. Šī zona ietver atzveltnes un sānu spārnu iekšējās virsmas, ieskaitot sānu spārnu iekšējās malas (rādiusa zonu). Attiecībā uz kulbiņu ierīcēm, kurās manekenu nevar ievietot simetriski atbilstoši ierīces un izgatavotāja instrukcijai, zona, kas atbilst 17. pielikuma prasībām, ir visa iekšējā virsma virs punkta A, kā tas iepriekš definēts, manekena galvas virzienā, mērot laikā, kad manekena novietojums saskaņā ar izgatavotāja instrukciju ir visnelabvēlīgākais un kulbiņa ir novietota uz testa stenda.
  Ja manekenu kulbiņā iespējams ievietot simetriski, visa iekšējā virsma atbilst 17. pielikumam. Šim materiālam jāpilda savs uzdevums kopā ar iekšējo sānu konstrukciju. Tehniskais dienests var novērtēt šo aspektu, veicot papildu testus. |
| --- | --- |

1.

Ierīci novieto uz testa sēdekļa, kas aprakstīts 6. pielikumā. Ierīces, kuru slīpums ir regulējams, nostāda vertikālā stāvoklī vai pēc iespējas tuvu tam. Ierīcē ievieto vismazāko manekenu saskaņā ar izgatavotāja instrukciju. Uz atzveltnes tajā pašā horizontālajā līmenī, kurā atrodas vismazākā manekena plecs, 2 cm attālumā uz iekšpusi no rokas ārējās malas, atzīmē punktu “A”. Visas iekšējās virsmas virs horizontālās plaknes, kas iet caur punktu A, testē saskaņā ar 17. pielikumu. Šī zona ietver atzveltnes un sānu spārnu iekšējās virsmas, ieskaitot sānu spārnu iekšējās malas (rādiusa zonu). Attiecībā uz kulbiņu ierīcēm, kurās manekenu nevar ievietot simetriski atbilstoši ierīces un izgatavotāja instrukcijai, zona, kas atbilst 17. pielikuma prasībām, ir visa iekšējā virsma virs punkta A, kā tas iepriekš definēts, manekena galvas virzienā, mērot laikā, kad manekena novietojums saskaņā ar izgatavotāja instrukciju ir visnelabvēlīgākais un kulbiņa ir novietota uz testa stenda.

Ja manekenu kulbiņā iespējams ievietot simetriski, visa iekšējā virsma atbilst 17. pielikumam. Šim materiālam jāpilda savs uzdevums kopā ar iekšējo sānu konstrukciju. Tehniskais dienests var novērtēt šo aspektu, veicot papildu testus.

| 2. | Uz aizmuguri vērstām ierīcēm ir sānu spārni, kuru dziļums ir vismaz 90 mm, mērot no atzveltnes virsmas viduslīnijas. Šie sānu spārni sākas horizontālajā plaknē, kas iet cauri punktam “A”, un turpinās līdz sēdekļa atzveltnes augšai. Sākot ar punktu, kas atrodas 90 mm zem sēdekļa atzveltnes augšējā punkta, sānu spārnu dziļumu var pakāpeniski samazināt. |
| --- | --- |

2.

Uz aizmuguri vērstām ierīcēm ir sānu spārni, kuru dziļums ir vismaz 90 mm, mērot no atzveltnes virsmas viduslīnijas. Šie sānu spārni sākas horizontālajā plaknē, kas iet cauri punktam “A”, un turpinās līdz sēdekļa atzveltnes augšai. Sākot ar punktu, kas atrodas 90 mm zem sēdekļa atzveltnes augšējā punkta, sānu spārnu dziļumu var pakāpeniski samazināt.

| 3. | Šā pielikuma 2. punkta prasības par sānu spārniem neattiecas uz transportlīdzeklim raksturīgās kategorijas II un III masas grupas bērnu ierobežotājsistēmām, kas paredzētas lietošanai bagāžas nodalījumā saskaņā ar šo noteikumu 6.1.2. punktu. |
| --- | --- |

3.

Šā pielikuma 2. punkta prasības par sānu spārniem neattiecas uz transportlīdzeklim raksturīgās kategorijas II un III masas grupas bērnu ierobežotājsistēmām, kas paredzētas lietošanai bagāžas nodalījumā saskaņā ar šo noteikumu 6.1.2. punktu.

---

19. PIELIKUMS

BĒRNU IEROBEŽOTĀJSISTĒMĀM TIEŠI UZMONTĒTU REGULĒTĀJIERĪČU KONDICIONĒŠANAS APRAKSTS

1. attēls

Image

1.   Metode

| 1.1. | Kad siksnas novietotas 8.2.7. punktā aprakstītajā atsauces stāvoklī, no integrētās četrpunktu drošības jostas izvelk vismaz 50 mm garu siksnas posmu, velkot aiz siksnas brīvā gala. |
| --- | --- |

1.1.

Kad siksnas novietotas 8.2.7. punktā aprakstītajā atsauces stāvoklī, no integrētās četrpunktu drošības jostas izvelk vismaz 50 mm garu siksnas posmu, velkot aiz siksnas brīvā gala.

| 1.2. | Integrētās četrpunktu drošības jostas noregulēto daļu piestiprina vilkšanas ierīcei A. |
| --- | --- |

1.2.

Integrētās četrpunktu drošības jostas noregulēto daļu piestiprina vilkšanas ierīcei A.

| 1.3. | Iedarbina regulētājierīci un ievelk vismaz 150 mm siksnas integrētajā četrpunktu drošības jostā. Tā ir puse no viena cikla, kā rezultātā vilkšanas ierīce A ir nostādīta maksimālajā siksnas izvilkšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

1.3.

Iedarbina regulētājierīci un ievelk vismaz 150 mm siksnas integrētajā četrpunktu drošības jostā. Tā ir puse no viena cikla, kā rezultātā vilkšanas ierīce A ir nostādīta maksimālajā siksnas izvilkšanas stāvoklī.

| 1.4. | Siksnas brīvo galu piestiprina vilkšanas ierīcei B. |
| --- | --- |

1.4.

Siksnas brīvo galu piestiprina vilkšanas ierīcei B.

2.   Cikls ir šāds.

| 2.1. | Velk B vismaz 150 mm, kamēr A pa to laiku nerada nekādu spriegojumu integrētajā četrpunktu drošības jostā. |
| --- | --- |

2.1.

Velk B vismaz 150 mm, kamēr A pa to laiku nerada nekādu spriegojumu integrētajā četrpunktu drošības jostā.

| 2.2. | Iedarbina regulētājierīces un velk A, kamēr B pa to laiku nerada nekādu spriegojumu siksnas brīvajā galā. |
| --- | --- |

2.2.

Iedarbina regulētājierīces un velk A, kamēr B pa to laiku nerada nekādu spriegojumu siksnas brīvajā galā.

| 2.3. | Vilkšanas kustības beigās atslēdz regulētājierīci. |
| --- | --- |

2.3.

Vilkšanas kustības beigās atslēdz regulētājierīci.

| 2.4. | Atkārto ciklu, kā norādīts 7.2.2.7. punktā. |
| --- | --- |

2.4.

Atkārto ciklu, kā norādīts 7.2.2.7. punktā.

---

20. PIELIKUMS

TIPISKA IERĪCE SPRĀDZES STIPRĪBAS TESTĒŠANAI

Image

---

21. PIELIKUMS

DINAMISKĀS SADURSMES TESTA IETAISE

Image

1.   Metode

1.1.   Tikai klēpja drošības josta

Uzmontē 1. slodzes šūnu ārējā pozīcijā, kā parādīts iepriekš. Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu un nospriego ārējā pozīcijā atsauces drošības jostu, lai ārējā pozīcijā iegūtu 75 ± 5 N slodzi.

1.2.   Klēpja un diagonālā drošības josta

| 1.2.1. | Uzmontē 1. slodzes šūnu ārējā pozīcijā, kā parādīts iepriekš. Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu pareizajā stāvoklī. Ja bērnu ierobežotājsistēma ir aprīkota ar saslēgšanas ierīci, kas iedarbojas uz diagonālo drošības jostu, piemērotā vietā aiz bērnu ierobežotājsistēmas starp saslēgšanas ierīci un sprādzi, novieto 2. slodzes šūnu, kā parādīts iepriekš. Ja saslēgšanas ierīces nav vai ja saslēgšanas ierīce ir uzmontēta pie sprādzes, slodzes šūnu novieto piemērotā vietā starp statņa cilpu un bērnu ierobežotājsistēmu. |
| --- | --- |

1.2.1.

Uzmontē 1. slodzes šūnu ārējā pozīcijā, kā parādīts iepriekš. Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu pareizajā stāvoklī. Ja bērnu ierobežotājsistēma ir aprīkota ar saslēgšanas ierīci, kas iedarbojas uz diagonālo drošības jostu, piemērotā vietā aiz bērnu ierobežotājsistēmas starp saslēgšanas ierīci un sprādzi, novieto 2. slodzes šūnu, kā parādīts iepriekš. Ja saslēgšanas ierīces nav vai ja saslēgšanas ierīce ir uzmontēta pie sprādzes, slodzes šūnu novieto piemērotā vietā starp statņa cilpu un bērnu ierobežotājsistēmu.

| 1.2.2. | Atsauces drošības jostas klēpja posmu noregulē tā, lai 1. slodzes šūnā iegūtu spriegojuma slodzi 50 ± 5 N. Vietā, kur siksna iet cauri sprādzes imitācijai, izdara atzīmi ar krītu. Turot drošības jostu šajā stāvoklī, diagonālo daļu noregulē, lai 2. slodzes šūnā iegūtu 50 ± 5N lielu spriegojumu, vai nu saslēdzot siksnu bērnu ierobežotājsistēmas siksnas bloķētājā, vai velkot drošības jostu standarta spriegotāja tuvumā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Atsauces drošības jostas klēpja posmu noregulē tā, lai 1. slodzes šūnā iegūtu spriegojuma slodzi 50 ± 5 N. Vietā, kur siksna iet cauri sprādzes imitācijai, izdara atzīmi ar krītu. Turot drošības jostu šajā stāvoklī, diagonālo daļu noregulē, lai 2. slodzes šūnā iegūtu 50 ± 5N lielu spriegojumu, vai nu saslēdzot siksnu bērnu ierobežotājsistēmas siksnas bloķētājā, vai velkot drošības jostu standarta spriegotāja tuvumā.

| 1.2.3. | No spriegotāja tītavas notin visu siksnu un pārtin ar 4 ± 3 N lielu jostas spriegojumu starp spriegotāju un statņa cilpu. Tītavu pirms dinamiskā testa bloķē. Veic dinamikas sadursmes testu. |
| --- | --- |

1.2.3.

No spriegotāja tītavas notin visu siksnu un pārtin ar 4 ± 3 N lielu jostas spriegojumu starp spriegotāju un statņa cilpu. Tītavu pirms dinamiskā testa bloķē. Veic dinamikas sadursmes testu.

| 1.2.4. | Pirms sākt uzstādīšanu, veic pārbaudi, lai noteiktu, vai bērnu ierobežotājsistēma atbilst 6.2.1.3. punkta prasībām. Ja ietaises spriegojums mainās, mainoties slīpuma leņķim, pārbaudes ceļā atrod to stāvokli, kurā ietaises spriegojums ir visvaļīgākais, veic uzstādīšanu un nospriego visciešākajā stāvoklī, un tad pārvieto bērnu ierobežotājsistēmu, lai iegūtu visnelabvēlīgāko stāvokli, nemainot pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojumu. Veic dinamisko testu. |
| --- | --- |

1.2.4.

Pirms sākt uzstādīšanu, veic pārbaudi, lai noteiktu, vai bērnu ierobežotājsistēma atbilst 6.2.1.3. punkta prasībām. Ja ietaises spriegojums mainās, mainoties slīpuma leņķim, pārbaudes ceļā atrod to stāvokli, kurā ietaises spriegojums ir visvaļīgākais, veic uzstādīšanu un nospriego visciešākajā stāvoklī, un tad pārvieto bērnu ierobežotājsistēmu, lai iegūtu visnelabvēlīgāko stāvokli, nemainot pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojumu. Veic dinamisko testu.

1.3.   ISOFIX stiprinājums

ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmai ar regulējamiem sēdvietas sēdekļa ieliekuma ISOFIX stiprinājumiem. Piestiprina nenoslogotu ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu pie sēdekļa ieliekuma stiprinājumiem H1–H2 atbilstošajā testa sēdvietā. Ļauj ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas saslēgšanas mehānismiem vilkt nenoslogoto ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu uz sēdekļa ieliekuma. Testa stenda sēdekļa spilvenam paralēlā plaknē pieliek papildu spēku 135 ± 15 N virzienā uz sēdekļa ieliekumu, lai pārvarētu berzes spēkus starp ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu un sēdekļa spilvenu, papildinot saslēgšanas mehānisma pašspriegojošo darbību. Spēku pieliek ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmas viduslīnijā vai tuvu tai ne augstāk kā 100 mm virs testa stenda spilvena virsmas. Ja vajadzīgs, noregulē augšējo siksnu, lai iegūtu 50 ± 5 N (1) lielu stiepes slodzi. Atbilstošo testa manekenu ievieto bērnu ierobežotājsistēmā pēc tam, kad ISOFIX bērnu ierobežotājsistēma ir šādi noregulēta.

Piezīme

| 1. | Uzstādīšanu veic pēc tam, kad manekens ir ievietots ierobežotājsistēmā atbilstīgi 1.1. un 1.2. punktam. |
| --- | --- |

1.

Uzstādīšanu veic pēc tam, kad manekens ir ievietots ierobežotājsistēmā atbilstīgi 1.1. un 1.2. punktam.

| 2. | Tā kā no putu materiāla veidotais testa spilvens pēc bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanas saspiedīsies, dinamiskais tests jāveic pēc iespējas ne vēlāk kā 10 minūtes pēc uzstādīšanas. Lai spilvens varētu atgūt sākotnējo formu, pārtraukumam starp testiem, kuros izmanto vienu un to pašu spilvenu, jābūt vismaz 20 minūtes garam. |
| --- | --- |

2.

Tā kā no putu materiāla veidotais testa spilvens pēc bērnu ierobežotājsistēmas uzstādīšanas saspiedīsies, dinamiskais tests jāveic pēc iespējas ne vēlāk kā 10 minūtes pēc uzstādīšanas. Lai spilvens varētu atgūt sākotnējo formu, pārtraukumam starp testiem, kuros izmanto vienu un to pašu spilvenu, jābūt vismaz 20 minūtes garam.

| 3. | Dinamiskā testa laikā slodzes devēji, kas uzmontēti tieši uz drošības jostas siksnas, var būt atvienoti no elektriskās strāvas, taču tiem jābūt savā vietā. Katra slodzes devēja masa nepārsniedz 250 gramus. Alternatīvi klēpja drošības jostas slodzes devēju var aizvietot ar slodzes devēju, kas nofiksēts stiprinājuma punktā. |
| --- | --- |

3.

Dinamiskā testa laikā slodzes devēji, kas uzmontēti tieši uz drošības jostas siksnas, var būt atvienoti no elektriskās strāvas, taču tiem jābūt savā vietā. Katra slodzes devēja masa nepārsniedz 250 gramus. Alternatīvi klēpja drošības jostas slodzes devēju var aizvietot ar slodzes devēju, kas nofiksēts stiprinājuma punktā.

| 4. | Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas aprīkotas ar ierīcēm, kuras paredzētas pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojuma palielināšanai, testa metode ir šāda.
  Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi izgatavotāja instrukcijai. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci. |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas aprīkotas ar ierīcēm, kuras paredzētas pieaugušā cilvēka drošības jostas spriegojuma palielināšanai, testa metode ir šāda.

Uzstāda bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi izgatavotāja instrukcijai. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci.

| 5. | Bērnu ierobežotājsistēmai nepieliek papildu spēku tam, kas ir obligāti vajadzīgs, lai iegūtu pareizu uzstādīšanas spēku, kā norādīts 1.1. un 1.2.2. punktā. |
| --- | --- |

5.

Bērnu ierobežotājsistēmai nepieliek papildu spēku tam, kas ir obligāti vajadzīgs, lai iegūtu pareizu uzstādīšanas spēku, kā norādīts 1.1. un 1.2.2. punktā.

| 6. | Attiecībā uz kulbiņu, kas uzstādīta atbilstīgi 8.1.3.5.6. punkta aprakstam, savienojumu starp pieaugušo drošības jostu un ierobežotājsistēmu simulē. 500 mm garu pieaugušo drošības jostu ar brīvu galu (mērot, kā aprakstīts 13. pielikumā), izmantojot 13. pielikumā aprakstīto stiprinājuma plāksni, savieno ar noteiktajiem stiprinājuma punktiem. Pēc tam ierobežotājsistēmu savieno ar pieaugušo drošības jostām ar brīvajiem galiem. Pieaugušo drošības jostas spriegojums, mērot starp stiprinājuma punktu un ierobežotājsistēmu, ir 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz kulbiņu, kas uzstādīta atbilstīgi 8.1.3.5.6. punkta aprakstam, savienojumu starp pieaugušo drošības jostu un ierobežotājsistēmu simulē. 500 mm garu pieaugušo drošības jostu ar brīvu galu (mērot, kā aprakstīts 13. pielikumā), izmantojot 13. pielikumā aprakstīto stiprinājuma plāksni, savieno ar noteiktajiem stiprinājuma punktiem. Pēc tam ierobežotājsistēmu savieno ar pieaugušo drošības jostām ar brīvajiem galiem. Pieaugušo drošības jostas spriegojums, mērot starp stiprinājuma punktu un ierobežotājsistēmu, ir 50 ± 5 N.

---

(1)  Attiecībā uz ierobežotājsistēmām, kas aprīkotas ar ierīcēm, kuras paredzētas augšējās siksnas spriegojuma palielināšanai, testa metode ir šāda.

Uzstāda ISOFIX bērnu ierobežotājsistēmu saskaņā ar šā pielikuma prasībām un tad pievieno spriegošanas ierīci atbilstīgi ražotāja instrukcijām. Ja ierīci nevar pievienot pārlieku liela spriegojuma dēļ, tā uzskatāma par nepieņemamu ierīci.

---

22. PIELIKUMS

RUMPJA APAKŠDAĻAS ĶERMEŅA BLOKA TESTS

1. attēls

Nošķelts P10 manekena bloks

Materiāls: EPS (40 līdz 45 g/l)

Image

2. attēls

Bērnu sēdekļa vilkšanas tests, izmantojot manekena bloku

Image

---