# Eiropas Savienības L 169/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.169.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 169 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 29. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.169.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 169

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 627/2011 (2011. gada 27. jūnijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 628/2011 (2011. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 629/2011 (2011. gada 28. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/380/KĀDP (2011. gada 28. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2010/330/KĀDP par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā EUJUST LEX-IRAQ | 27 |
| | | 2011/381/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 24. jūnijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu ES ekomarķējuma piešķiršanai lubrikantiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4447)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/382/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 24. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4448)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2011/383/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 28. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4442)

   (
  1
  ) | 52 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 627/2011 (2011. gada 27. jūnijs), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 628/2011 (2011. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 629/2011 (2011. gada 28. jūnijs), ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

25

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/380/KĀDP (2011. gada 28. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2010/330/KĀDP par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā EUJUST LEX-IRAQ

EUJUST LEX-IRAQ

27

2011/381/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 24. jūnijs) par ekoloģisko kritēriju noteikšanu ES ekomarķējuma piešķiršanai lubrikantiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4447)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4447)

1

28

2011/382/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 24. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4448)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4448)

1

40

2011/383/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 28. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4442)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4442)

1

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 627/2011

(2011. gada 27. jūnijs),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) („pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (Komisija) 2010. gada 30. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR” jeb „attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (Komisija) 2010. gada 30. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR” jeb „attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2010. gada 16. augustā Eiropas Savienības Nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja („aizsardzības komiteja”) iesniedza sūdzību divu Savienības ražotāju grupu vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, kas no tā izriet un uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2010. gada 16. augustā Eiropas Savienības Nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja („aizsardzības komiteja”) iesniedza sūdzību divu Savienības ražotāju grupu vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 % no nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, kas no tā izriet un uzskatāms par pietiekamu, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, zināmus ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, zināmus importētājus, piegādātājus un lietotājus un to apvienības par procedūras sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs („ASV”), jo to uzskatīja par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, zināmus ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, zināmus importētājus, piegādātājus un lietotājus un to apvienības par procedūras sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs („ASV”), jo to uzskatīja par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.

a)   Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase

| (6) | No 31 Ķīnas ražotāja eksportētāja vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veica atlasi, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kas importē 25 % no kopējā importa apjoma, ko IP uzskaitījis Eurostat, un vairāk nekā 38 % no tādu eksportētāju kopējā importa apjoma, kuri sadarbojās IP. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm, bet tās necēla iebildumus pret ierosināto izlasi. |
| --- | --- |

(6)

No 31 Ķīnas ražotāja eksportētāja vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veica atlasi, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kas importē 25 % no kopējā importa apjoma, ko IP uzskaitījis Eurostat, un vairāk nekā 38 % no tādu eksportētāju kopējā importa apjoma, kuri sadarbojās IP. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm, bet tās necēla iebildumus pret ierosināto izlasi.

b)   Savienības ražotāju atlase

| (7) | No 21 Savienības ražotāja, ar kuriem sazinājusies Komisija, vienpadsmit sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas ir saņemta no šiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja divu grupu izlasi, kas pārstāv piecus Savienības ražotājus. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz pārdevumu un ražošanas apjomiem. Atlasītie Savienības ražotāji veido 48 % no visu Savienības ražotāju kopējiem ES pārdevumiem, un 80 % no ražotājiem, kuri pieteicās. |
| --- | --- |

(7)

No 21 Savienības ražotāja, ar kuriem sazinājusies Komisija, vienpadsmit sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas ir saņemta no šiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja divu grupu izlasi, kas pārstāv piecus Savienības ražotājus. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz pārdevumu un ražošanas apjomiem. Atlasītie Savienības ražotāji veido 48 % no visu Savienības ražotāju kopējiem ES pārdevumiem, un 80 % no ražotājiem, kuri pieteicās.

| (8) | No 62 nesaistītiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, tikai pieci uzņēmumi ir atbildējuši un atlases jautājumiem izvirzītajā termiņā. Tāpēc uzskatīja, ka atlase nav vajadzīga, un anketas nosūtīja visiem minētajiem uzņēmumiem. Beidzot tikai divi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanās laikā. |
| --- | --- |

(8)

No 62 nesaistītiem importētājiem, ar kuriem sazinājās Komisija, tikai pieci uzņēmumi ir atbildējuši un atlases jautājumiem izvirzītajā termiņā. Tāpēc uzskatīja, ka atlase nav vajadzīga, un anketas nosūtīja visiem minētajiem uzņēmumiem. Beidzot tikai divi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanās laikā.

c)   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

| (9) | Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija nosūtīja atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pieprasījuma veidlapas. Visas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija nosūtīja atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pieprasījuma veidlapas. Visas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.

| (10) | Trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas) pieprasīja atsevišķu pārbaudi. Šo prasību pārbaude pagaidu izmeklēšanas posmā izvirzītajā terminā bija neiespējama. Lēmumu, vai kādam no šiem uzņēmumiem veiks atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(10)

Trīs uzņēmumi (uzņēmumu grupas) pieprasīja atsevišķu pārbaudi. Šo prasību pārbaude pagaidu izmeklēšanas posmā izvirzītajā terminā bija neiespējama. Lēmumu, vai kādam no šiem uzņēmumiem veiks atsevišķu pārbaudi, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.

| (11) | Komisija attiecīgajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un atlasītajiem Savienības ražotājiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. |
| --- | --- |

(11)

Komisija attiecīgajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un atlasītajiem Savienības ražotājiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER.

| (12) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem Savienības importētājiem un viena lietotāja. |
| --- | --- |

(12)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem Savienības importētājiem un viena lietotāja.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu TER vai AR analīzes vajadzībām, un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos: |
| --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu TER vai AR analīzes vajadzībām, un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

| — | Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu, Changshu un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe, Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong; |
| --- | --- |

—

Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu, Changshu un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe, Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, Shandong;

| — | Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi, Banan, Chongqing; |
| --- | --- |

—

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai un ar to saistītie uzņēmumi: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan, Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi, Banan, Chongqing;

| — | Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd., Yongzhong, Longwan, Wenzhou.

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Vācija; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Vācija;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Vācija; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Vācija;

| — | Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spānija. |
| --- | --- |

—

Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spānija.

| — | PEXCO, Scranton, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

PEXCO, Scranton, Pennsylvania;

| — | Salem Tube, Greenville, Pennsylvania; |
| --- | --- |

—

Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;

| — | Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas; |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;

| — | Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania. |
| --- | --- |

—

Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.

3.   Izmeklēšanas periods

| (14) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(14)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (15) | Attiecīgais ražojums, kā aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir konkrētas nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes, izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 („attiecīgais ražojums”). Tas ietver nepabeigtas „dobas sagataves”, karsti velmētus ražojumus un auksti velmētus ražojumus. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgais ražojums, kā aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir konkrētas nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes, izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 („attiecīgais ražojums”). Tas ietver nepabeigtas „dobas sagataves”, karsti velmētus ražojumus un auksti velmētus ražojumus.

| (16) | Ražošanas procesā kā izejvielu parasti izmanto nerūsējoša tērauda cilindrus („sagataves”). Pirmajā ražošanas posmā ražo nepabeigtu „dobu sagatavi”, izmantojot vai nu izspiešanas presēšanu, vai arī karsto urbšanu. Pēc tam dobas sagataves var apstrādāt karstās velmēšanas procesā, kurā iegūst karsti velmētu cauruli, un turpmāk to apstrādā aukstās velmēšanas procesā (aukstās pēcapstrādes process) vai aukstās vilkšanas procesā, kurā iegūst auksti velmētu cauruli. Visiem ražojumu veidiem (dobas sagataves, karsti un auksti velmētas caurules) ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienādi pamatlietojumi. |
| --- | --- |

(16)

Ražošanas procesā kā izejvielu parasti izmanto nerūsējoša tērauda cilindrus („sagataves”). Pirmajā ražošanas posmā ražo nepabeigtu „dobu sagatavi”, izmantojot vai nu izspiešanas presēšanu, vai arī karsto urbšanu. Pēc tam dobas sagataves var apstrādāt karstās velmēšanas procesā, kurā iegūst karsti velmētu cauruli, un turpmāk to apstrādā aukstās velmēšanas procesā (aukstās pēcapstrādes process) vai aukstās vilkšanas procesā, kurā iegūst auksti velmētu cauruli. Visiem ražojumu veidiem (dobas sagataves, karsti un auksti velmētas caurules) ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vienādi pamatlietojumi.

| (17) | Nerūsējošas bezšuvju caurules un caurulītes galvenokārt izmanto šādās nozarēs: ķīmijas un naftas ķīmijas rūpniecībā, mēslošanas līdzekļu ražošanā, elektroenerģijas ražošanā, projektēšanā un būvniecībā, farmakoloģijā un medicīnas tehnikā, biotehnoloģijās, notekūdeņu attīrīšanā un atkritumu dedzināšanā, naftas un gāzes izpētē un ražošanā, akmeņogļu un gāzes pārstrādē un pārtikas pārstrādē. |
| --- | --- |

(17)

Nerūsējošas bezšuvju caurules un caurulītes galvenokārt izmanto šādās nozarēs: ķīmijas un naftas ķīmijas rūpniecībā, mēslošanas līdzekļu ražošanā, elektroenerģijas ražošanā, projektēšanā un būvniecībā, farmakoloģijā un medicīnas tehnikā, biotehnoloģijās, notekūdeņu attīrīšanā un atkritumu dedzināšanā, naftas un gāzes izpētē un ražošanā, akmeņogļu un gāzes pārstrādē un pārtikas pārstrādē.

| (18) | Viens Savienības ražotājs, kas turpmāk pārstrādā nerūsējoša tērauda caurules, apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus ievieš, KN kods 7304 49 10 būtu jāizslēdz no to darbības jomas, jo tas aptver nepabeigtas dobas sagataves, kuras izmanto vienīgi tālākai pārstrādei. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka minētā ražotāja Savienības un Ķīnas piegādātāji deklarējuši preces, kuras pārdotas šim ražotājam, kā karsti velmētas vai auksti velmētas preces. |
| --- | --- |

(18)

Viens Savienības ražotājs, kas turpmāk pārstrādā nerūsējoša tērauda caurules, apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus ievieš, KN kods 7304 49 10 būtu jāizslēdz no to darbības jomas, jo tas aptver nepabeigtas dobas sagataves, kuras izmanto vienīgi tālākai pārstrādei. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka minētā ražotāja Savienības un Ķīnas piegādātāji deklarējuši preces, kuras pārdotas šim ražotājam, kā karsti velmētas vai auksti velmētas preces.

| (19) | Patiesi šo ražojumu deklarēšana kā „neapstrādātas dobas sagataves izmantošanai tikai cauruļu un caurulīšu ražošanā ar citiem šķērsgriezumiem un sieniņas biezumiem” attiecas uz precēm, kuru fizikālās īpašības ne vienmēr atšķiras; tām ir tikai savādāks lietojums. Tāpēc provizoriski secināja, ka nav pamatojuma izslēgt „neapstrādātas dobas sagataves” no ražojuma definīcijas. |
| --- | --- |

(19)

Patiesi šo ražojumu deklarēšana kā „neapstrādātas dobas sagataves izmantošanai tikai cauruļu un caurulīšu ražošanā ar citiem šķērsgriezumiem un sieniņas biezumiem” attiecas uz precēm, kuru fizikālās īpašības ne vienmēr atšķiras; tām ir tikai savādāks lietojums. Tāpēc provizoriski secināja, ka nav pamatojuma izslēgt „neapstrādātas dobas sagataves” no ražojuma definīcijas.

2.   Līdzīgais ražojums

| (20) | Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kas tiek tirgotas ĶTR iekšzemes tirgu, un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kuras Savienības ražošanas nozare tirgo Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un vienādi pamatlietojumi. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kas tiek tirgotas ĶTR iekšzemes tirgu, un konkrētām nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, kuras Savienības ražošanas nozare tirgo Savienības tirgū, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un vienādi pamatlietojumi. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka tie atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka tie atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu.

| (22) | Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  1. | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

(22)

Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

1.

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;

| 2. | Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās; |
| --- | --- |

2.

Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās;

| 3. | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika; |
| --- | --- |

3.

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika;

| 4. | juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

4.

juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām;

| 5. | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5.

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (23) | Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) pieprasīja piešķirt tirgus ekonomikas režīmu („TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(23)

Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) pieprasīja piešķirt tirgus ekonomikas režīmu („TER”) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (24) | Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem (ražotāju eksportētāju grupām) neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām, tādēļ tiem nevar tikt piešķirts TER. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem (ražotāju eksportētāju grupām) neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām, tādēļ tiem nevar tikt piešķirts TER.

| (25) | Neviens no uzņēmumiem neatbilst 1. kritērija prasībām, jo valsts iejaucas lēmumos par izejvielu iegādi (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi). Šīs izejvielas veido vairāk nekā 50 % attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) ražošanas izmaksu. Līdz ar to šīs izejvielas ir viennozīmīgi lielākā ielaide attiecīgā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(25)

Neviens no uzņēmumiem neatbilst 1. kritērija prasībām, jo valsts iejaucas lēmumos par izejvielu iegādi (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi). Šīs izejvielas veido vairāk nekā 50 % attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) ražošanas izmaksu. Līdz ar to šīs izejvielas ir viennozīmīgi lielākā ielaide attiecīgā ražojuma ražošanā.

| (26) | Ķīnas valsts iestādēm ir galvenā loma, nosakot izejvielu cenas nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, un tās pastāvīgi iejaucas tirgū, izmantojot šādus instrumentus: eksporta nodoklis un PVN atlaides atcelšana. Pirmkārt, galvenajām izejvielām nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā no 2008. gada 1. janvāra piemēro 15 % eksporta nodokli. Otrkārt, valsts neatmaksā PVN par šo izejvielu eksportu. |
| --- | --- |

(26)

Ķīnas valsts iestādēm ir galvenā loma, nosakot izejvielu cenas nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, un tās pastāvīgi iejaucas tirgū, izmantojot šādus instrumentus: eksporta nodoklis un PVN atlaides atcelšana. Pirmkārt, galvenajām izejvielām nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā no 2008. gada 1. janvāra piemēro 15 % eksporta nodokli. Otrkārt, valsts neatmaksā PVN par šo izejvielu eksportu.

| (27) | Atlasītie uzņēmumi iegādājas izejvielas, kuras tiek izmantotas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, Ķīnas iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā konstatēja, ka vidēji un atkarībā no tērauda markas Ķīnas izejvielu cenas ir aptuveni 30 % mazākas, nekā pasaules tirgos (ASV un ES). |
| --- | --- |

(27)

Atlasītie uzņēmumi iegādājas izejvielas, kuras tiek izmantotas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, Ķīnas iekšzemes tirgū. Izmeklēšanā konstatēja, ka vidēji un atkarībā no tērauda markas Ķīnas izejvielu cenas ir aptuveni 30 % mazākas, nekā pasaules tirgos (ASV un ES).

| (28) | Ņemot vērā, ka lielākā daļa dzelzs rūdas Ķīnai jāimportē par cenām starptautiskajos tirgos, ir skaidrs, ka tā negūst labumu no dabiskām salīdzināmām priekšrocībām, kas izskaidrotu izejvielu zemās cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Vienlaikus un jau vairākus gadus pēc dažādos pētījumos ir norādīts uz būtisku valsts iejaukšanos šajā nozarē (3). Šajos ziņojumos tiek norādīts, ka Ķīnas valdība ir noteikusi 14 „atslēgnozares” un septiņas „pīlārnozares”. Svarīgākie speciālā tērauda pakārtotie patērētāji ir starp septiņām „pīlārnozarēm”, kuras ar industriālās politikas palīdzību atbalsta Ķīnas valdība (4). Eksporta nodokļu un daļējas PVN atlaižu negatīvā ietekme ir arī uzsvērta PTO Tirdzniecības politikas pārskatos attiecībā uz ĶTR tirdzniecības politiku un praksi (5). |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā, ka lielākā daļa dzelzs rūdas Ķīnai jāimportē par cenām starptautiskajos tirgos, ir skaidrs, ka tā negūst labumu no dabiskām salīdzināmām priekšrocībām, kas izskaidrotu izejvielu zemās cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Vienlaikus un jau vairākus gadus pēc dažādos pētījumos ir norādīts uz būtisku valsts iejaukšanos šajā nozarē (3). Šajos ziņojumos tiek norādīts, ka Ķīnas valdība ir noteikusi 14 „atslēgnozares” un septiņas „pīlārnozares”. Svarīgākie speciālā tērauda pakārtotie patērētāji ir starp septiņām „pīlārnozarēm”, kuras ar industriālās politikas palīdzību atbalsta Ķīnas valdība (4). Eksporta nodokļu un daļējas PVN atlaižu negatīvā ietekme ir arī uzsvērta PTO Tirdzniecības politikas pārskatos attiecībā uz ĶTR tirdzniecības politiku un praksi (5).

| (29) | Kā norādīts PTO tirdzniecības politikas pārskatos, eksporta nodokļi un PVN atlaides ir politikas instrumenti, kurus izmantojot, tiek samazināti attiecīgo izejvielu eksporta apjomi, novirzīta piegāde uz iekšzemes tirgu un izdarīts lejupvērsts spiediens uz minēto ražojumu iekšzemes cenām (6). Patiesi pašreizējā izmeklēšanā konstatēja būtisku cenu atšķirību starp iekšzemes un pasaules cenām. Šāda atšķirība nodrošina nepārprotamu atbalstu iekšzemes pakārtotajām nozarēm, tādējādi sniedzot tām konkurences priekšrocības. Šo argumentu vēl vairāk stiprina apstāklis, ka attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) eksportam eksporta nodoklis netiek piemērots, turklāt tam piemēro PVN atlaides. |
| --- | --- |

(29)

Kā norādīts PTO tirdzniecības politikas pārskatos, eksporta nodokļi un PVN atlaides ir politikas instrumenti, kurus izmantojot, tiek samazināti attiecīgo izejvielu eksporta apjomi, novirzīta piegāde uz iekšzemes tirgu un izdarīts lejupvērsts spiediens uz minēto ražojumu iekšzemes cenām (6). Patiesi pašreizējā izmeklēšanā konstatēja būtisku cenu atšķirību starp iekšzemes un pasaules cenām. Šāda atšķirība nodrošina nepārprotamu atbalstu iekšzemes pakārtotajām nozarēm, tādējādi sniedzot tām konkurences priekšrocības. Šo argumentu vēl vairāk stiprina apstāklis, ka attiecīgā ražojuma (nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes) eksportam eksporta nodoklis netiek piemērots, turklāt tam piemēro PVN atlaides.

| (30) | Konstatējot eksporta nodokļu un PVN atlaižu atšķirīgu izmantošanu attiecībā uz priekšnozarēm un pakārtotām nozarēm, šajā izmeklēšanā guva liecības par valsts iejaukšanos, ko var secināt no būtiskas cenu atšķirības starp nerūsējoša tērauda izejvielām (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi) Ķīnas un pasaules tirgos. |
| --- | --- |

(30)

Konstatējot eksporta nodokļu un PVN atlaižu atšķirīgu izmantošanu attiecībā uz priekšnozarēm un pakārtotām nozarēm, šajā izmeklēšanā guva liecības par valsts iejaukšanos, ko var secināt no būtiskas cenu atšķirības starp nerūsējoša tērauda izejvielām (konkrēti nerūsējoša tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi) Ķīnas un pasaules tirgos.

| (31) | Ņemot vērā cenu atšķirības starp Ķīnas iekšzemes tirgu un pasaules tirgiem, ja valsts neiejauktos, iekšzemes iepriekš minēto izejvielu ražotāji tiektos eksportēt savus ražojumus uz tirgiem ar lielākām cenām, kuros tie varētu gūt lielāku peļņu. Ķīnas muitas statistika apstiprina, ka nerūsējoša tērauda sagataves no ĶTR uz pārējo pasauli praktiski netiek eksportētas. Nerūsējoša tērauda lejamveidņu un citu primāro nerūsējoša tērauda veidņu eksports 2009. gadā bija mazāks par 2 t, bet 2010. gadā mazāks par 5 t. Šis ir vēl viens arguments, kas apliecina valsts iejaukšanos izejvielu tirgū. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā cenu atšķirības starp Ķīnas iekšzemes tirgu un pasaules tirgiem, ja valsts neiejauktos, iekšzemes iepriekš minēto izejvielu ražotāji tiektos eksportēt savus ražojumus uz tirgiem ar lielākām cenām, kuros tie varētu gūt lielāku peļņu. Ķīnas muitas statistika apstiprina, ka nerūsējoša tērauda sagataves no ĶTR uz pārējo pasauli praktiski netiek eksportētas. Nerūsējoša tērauda lejamveidņu un citu primāro nerūsējoša tērauda veidņu eksports 2009. gadā bija mazāks par 2 t, bet 2010. gadā mazāks par 5 t. Šis ir vēl viens arguments, kas apliecina valsts iejaukšanos izejvielu tirgū.

| (32) | Minētā Ķīnas prakse jāuzskata par svarīgāko valsts iejaukšanās faktoru uzņēmumu lēmumos attiecībā uz izejvielām. Tik tiešām pašreizējā Ķīnas sistēma, kas balstās uz lielām eksporta nodevām un PVN neatmaksu par izejvielu eksportu, būtībā ir izraisījusi situāciju, kurā Ķīnas izejvielu cenas ir ietekmējusi valsts, un visticamāk arī turpmāk minētā sistēma nodrošinās atbalstu Ķīnas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražotājiem. |
| --- | --- |

(32)

Minētā Ķīnas prakse jāuzskata par svarīgāko valsts iejaukšanās faktoru uzņēmumu lēmumos attiecībā uz izejvielām. Tik tiešām pašreizējā Ķīnas sistēma, kas balstās uz lielām eksporta nodevām un PVN neatmaksu par izejvielu eksportu, būtībā ir izraisījusi situāciju, kurā Ķīnas izejvielu cenas ir ietekmējusi valsts, un visticamāk arī turpmāk minētā sistēma nodrošinās atbalstu Ķīnas nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražotājiem.

| (33) | Turklāt attiecībā uz 1. kritēriju viens no uzņēmumiem neiekļāva savā atlases informācijā un TER pieprasījumā divus saistītos izejvielu piegādātājus. Uzņēmums apgalvoja, ka šie piegādātāji piegādā mazus daudzumus, un tādējādi apstāklis, ka par tiem netika ziņots, nevar un nav būtiski ietekmējis izmeklēšanas rezultātus. Pirmkārt, Komisijai jāiegūst pilnīgs priekšstats par visiem uzņēmumiem grupā, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, neatkarīgi no šo uzņēmumu lieluma un pārdevumu apjoma. Turklāt jāņem vērā, ka izejvielu piegādes ir diezgan fragmentētas un sadalītas starp vairākiem maziem piegādātājiem. Neraugoties uz svarīgāko ielaižu izkropļojumiem, kas aprakstīti iepriekš, secināja, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā uzņēmējdarbības lēmumi pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļojušas tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt attiecībā uz 1. kritēriju viens no uzņēmumiem neiekļāva savā atlases informācijā un TER pieprasījumā divus saistītos izejvielu piegādātājus. Uzņēmums apgalvoja, ka šie piegādātāji piegādā mazus daudzumus, un tādējādi apstāklis, ka par tiem netika ziņots, nevar un nav būtiski ietekmējis izmeklēšanas rezultātus. Pirmkārt, Komisijai jāiegūst pilnīgs priekšstats par visiem uzņēmumiem grupā, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, neatkarīgi no šo uzņēmumu lieluma un pārdevumu apjoma. Turklāt jāņem vērā, ka izejvielu piegādes ir diezgan fragmentētas un sadalītas starp vairākiem maziem piegādātājiem. Neraugoties uz svarīgāko ielaižu izkropļojumiem, kas aprakstīti iepriekš, secināja, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā uzņēmējdarbības lēmumi pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļojušas tirgus vērtības.

| (34) | Neraugoties uz 1. kritēriju, daži uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie izpilda 2. un 3. kritēriju. Divi uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram ir veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Vienam uzņēmumam novirzes finanšu uzskaitē netika atspoguļotas audita ziņojumā. Cits uzņēmums nevarēja sniegt finanšu pārskatus par dažiem darbības gadiem. |
| --- | --- |

(34)

Neraugoties uz 1. kritēriju, daži uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie izpilda 2. un 3. kritēriju. Divi uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram ir veikts neatkarīgs audits saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem Vienam uzņēmumam novirzes finanšu uzskaitē netika atspoguļotas audita ziņojumā. Cits uzņēmums nevarēja sniegt finanšu pārskatus par dažiem darbības gadiem.

| (35) | Visbeidzot viens uzņēmums saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas bija ievērojami zemākas par tirgus likmēm. Tas liecina, ka ražošanas izmaksās un finanšu stāvoklī ir nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

(35)

Visbeidzot viens uzņēmums saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas bija ievērojami zemākas par tirgus likmēm. Tas liecina, ka ražošanas izmaksās un finanšu stāvoklī ir nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kas nebija tirgus ekonomika.

| (36) | Pēc konstatējumu publiskošanas par TER Savienības nozare un trīs attiecīgie atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) iesūtīja piezīmes. |
| --- | --- |

(36)

Pēc konstatējumu publiskošanas par TER Savienības nozare un trīs attiecīgie atlasītie ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) iesūtīja piezīmes.

| (37) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka Komisijas lēmums atteikt TER ir ietekmēts, aprēķinot dempinga starpību, un tādējādi tas nav bezpartejisks. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka TER nosaka pirms dempinga aprēķināšanas, un visas veiktās pārbaudes attiecas tikai uz datiem saistībā ar TER noteikšanu. Tādējādi šis apgalvojums ir nepamatots. |
| --- | --- |

(37)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka Komisijas lēmums atteikt TER ir ietekmēts, aprēķinot dempinga starpību, un tādējādi tas nav bezpartejisks. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka TER nosaka pirms dempinga aprēķināšanas, un visas veiktās pārbaudes attiecas tikai uz datiem saistībā ar TER noteikšanu. Tādējādi šis apgalvojums ir nepamatots.

| (38) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka tam nav pieprasīts iesniegt TER pieprasījumus attiecībā uz saistītajiem izejvielu piegādātājiem. Šis arguments ir jānoraida. Paziņojuma par procedūras sākšanu bija skaidri norādīts, ka visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgum), jānosūta Komisijai. |
| --- | --- |

(38)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka tam nav pieprasīts iesniegt TER pieprasījumus attiecībā uz saistītajiem izejvielu piegādātājiem. Šis arguments ir jānoraida. Paziņojuma par procedūras sākšanu bija skaidri norādīts, ka visu to saistīto uzņēmumu nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanā un/vai pārdošanā (eksportam un/vai iekšzemes tirgum), jānosūta Komisijai.

| (39) | Turklāt šis uzņēmums apgalvoja, ka izkropļojumi izejvielu tirgū nebija ievērojami, jo 17,5 % izejvielu importē no nesaistītiem starptautiskiem piegādātājiem, bet atlikumu galvenokārt iepērk no saistītiem uzņēmumiem. Komisija rīcībā esošā informācija liecina, ka aptuveni 30 % izejvielu iepērk iekšzemes tirgū, bet atlikumu galvenokārt importē no saistītiem piegādātājiem. Šajā kontekstā jāpiezīmē, ka saistīto piegādātāju transfertcenas parasti neuzskata par ticamu informāciju. Turklāt kopumā uzņēmuma izejvielu iepirkuma cenas no neatkarīgiem piegādātājiem ir daudz zemākas, nekā cenas ES vai ASV, līdzīgi kā pārējiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt šis uzņēmums apgalvoja, ka izkropļojumi izejvielu tirgū nebija ievērojami, jo 17,5 % izejvielu importē no nesaistītiem starptautiskiem piegādātājiem, bet atlikumu galvenokārt iepērk no saistītiem uzņēmumiem. Komisija rīcībā esošā informācija liecina, ka aptuveni 30 % izejvielu iepērk iekšzemes tirgū, bet atlikumu galvenokārt importē no saistītiem piegādātājiem. Šajā kontekstā jāpiezīmē, ka saistīto piegādātāju transfertcenas parasti neuzskata par ticamu informāciju. Turklāt kopumā uzņēmuma izejvielu iepirkuma cenas no neatkarīgiem piegādātājiem ir daudz zemākas, nekā cenas ES vai ASV, līdzīgi kā pārējiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (40) | Viens uzņēmums apstrīdēja Komisijas cenu atšķirības aprēķinu starp izejvielu cenām Ķīnas iekšzemes tirgū un pasaules tirgos. Komisija ir veikusi pārbaudi un apstiprina šo aprēķinu. Konkrēti uzņēmums neņēma vērā piemaksas par sakausēšanu, kuras piemēro ASV un ES piegādātāji. Tādējādi apgalvojums jānoraida. |
| --- | --- |

(40)

Viens uzņēmums apstrīdēja Komisijas cenu atšķirības aprēķinu starp izejvielu cenām Ķīnas iekšzemes tirgū un pasaules tirgos. Komisija ir veikusi pārbaudi un apstiprina šo aprēķinu. Konkrēti uzņēmums neņēma vērā piemaksas par sakausēšanu, kuras piemēro ASV un ES piegādātāji. Tādējādi apgalvojums jānoraida.

| (41) | Viens uzņēmums arī apgalvoja, ka novirzes starp deklarēto ienākuma nodokli un finanšu pārskatu esot parasta un nebūtiska parādība, un tādējādi tam nav pienākuma veikt paskaidrojumus piezīmēs par finanšu pārskatu. Attiecīgi tam nebūtu vajadzējis ietekmēt Komisijas lēmumu. Jāpiezīmē, ka novirzes saistībā ar gada peļņu sasniedz aptuveni RMB 30 milj., tādējādi tās būtu jāuzskata par svarīgām un jāpaskaidro piezīmes par finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

(41)

Viens uzņēmums arī apgalvoja, ka novirzes starp deklarēto ienākuma nodokli un finanšu pārskatu esot parasta un nebūtiska parādība, un tādējādi tam nav pienākuma veikt paskaidrojumus piezīmēs par finanšu pārskatu. Attiecīgi tam nebūtu vajadzējis ietekmēt Komisijas lēmumu. Jāpiezīmē, ka novirzes saistībā ar gada peļņu sasniedz aptuveni RMB 30 milj., tādējādi tās būtu jāuzskata par svarīgām un jāpaskaidro piezīmes par finanšu pārskatu.

| (42) | Citā apgalvojumā tika norādīts, ka tiekot pārkāpti PTO nolīgumā noteikumi par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un ES antisubsidēšanas pamatregula (7). Uzņēmums apgalvoja, ka TER pieprasījuma atteikums, pamatojoties uz to, ka, iespējams, uzņēmumi saņem subsīdijas, soda eksportētāju par subsīdijām, kuras uzskata par prettiesiskām bez jebkāda pamatojuma. Šis arguments ir jānoraida. TER pieprasījumi ir atteikti, nevis pamatojoties uz iespējamajām subsīdijām, bet uz konkrētiem iemesliem, kas ir izklāstīti iepriekšējos apsvērumos un detalizētos TER izziņas dokumentos, kas nosūtīti ieinteresētajam personām. TER atteikuma galvenais iemesls ir izkropļojumi, kurus konstatēja izejvielu tirgū. Turklāt jānorāda, ka, piemēram, uzņēmumi saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas ir daudz zemākas nekā tirgus likmēs, un tas savukārt skaidri liecina par izkropļojumiem, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika. |
| --- | --- |

(42)

Citā apgalvojumā tika norādīts, ka tiekot pārkāpti PTO nolīgumā noteikumi par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un ES antisubsidēšanas pamatregula (7). Uzņēmums apgalvoja, ka TER pieprasījuma atteikums, pamatojoties uz to, ka, iespējams, uzņēmumi saņem subsīdijas, soda eksportētāju par subsīdijām, kuras uzskata par prettiesiskām bez jebkāda pamatojuma. Šis arguments ir jānoraida. TER pieprasījumi ir atteikti, nevis pamatojoties uz iespējamajām subsīdijām, bet uz konkrētiem iemesliem, kas ir izklāstīti iepriekšējos apsvērumos un detalizētos TER izziņas dokumentos, kas nosūtīti ieinteresētajam personām. TER atteikuma galvenais iemesls ir izkropļojumi, kurus konstatēja izejvielu tirgū. Turklāt jānorāda, ka, piemēram, uzņēmumi saņēma aizdevumus no valsts bankām ar preferenciālām likmēm, kas ir daudz zemākas nekā tirgus likmēs, un tas savukārt skaidri liecina par izkropļojumiem, kas pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kura nebija tirgus ekonomika.

| (43) | Visbeidzot neviena no saņemtajām piezīmēm neietekmēja konstatējumus par TER noteikšanu. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot neviena no saņemtajām piezīmēm neietekmēja konstatējumus par TER noteikšanu.

2.   Atsevišķs režīms

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; |
| --- | --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;

| — | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas nosacījumi un noteikumi ir brīvi noteikti; |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas nosacījumi un noteikumi ir brīvi noteikti;

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām. valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās; |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām. valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un

| — | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (45) | Trīs iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kam atteica TER, pieprasīja arī atsevišķu režīmu („AR”). Provizoriski konstatēja, ka visi šie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas) atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādējādi AR tiem var tikt piešķirts. |
| --- | --- |

(45)

Trīs iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kam atteica TER, pieprasīja arī atsevišķu režīmu („AR”). Provizoriski konstatēja, ka visi šie atlasītie uzņēmumi (uzņēmumu grupas) atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādējādi AR tiem var tikt piešķirts.

3.   Normālā vērtība

a)   Analogā valsts

| (46) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.

| (47) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja par savu nodomu izmantot ASV kā analogo valsti normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Indija esot labāks analogais tirgus, jo tās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR attīstības līmenim. Indijas ražotāji nav sadarbojušies ar Komisiju. Sākumā tika uzskatīts, ka ASV ir atbilstoša valsts, ņemot vērā tās atvērtību importēto ražojumu konkurencei (muitas tarifi 0 % apmērā iepretim 10 % Indijā) un diezgan augstu konkurences līmeni iekšzemes tirgū, kurā ir 15 līdz 20 ASV ražotāji. |
| --- | --- |

(47)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja par savu nodomu izmantot ASV kā analogo valsti normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Indija esot labāks analogais tirgus, jo tās attīstības līmenis ir līdzīgs ĶTR attīstības līmenim. Indijas ražotāji nav sadarbojušies ar Komisiju. Sākumā tika uzskatīts, ka ASV ir atbilstoša valsts, ņemot vērā tās atvērtību importēto ražojumu konkurencei (muitas tarifi 0 % apmērā iepretim 10 % Indijā) un diezgan augstu konkurences līmeni iekšzemes tirgū, kurā ir 15 līdz 20 ASV ražotāji.

| (48) | Tomēr no atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējuma atklāja, ka ASV nav atbilstoša analoga valsts ar piemērotu tirgu. Visi ASV ražotāji, kas sadarbojās, ir atkarīgi no pamatizejvielu un gatavo ražojumu importa no ES mātes uzņēmumiem, un to ražošanas darbība ASV ir ierobežota, galvenokārt koncentrējoties uz individuāliem pasūtījumiem un pasūtījumiem ar īsiem termiņiem. Faktiski to ASV ražotāju ražošanas apjoms, kas sadarbojās, ir neliela daļa no ražošanas apjoma, ko ražo Eiropas mātes uzņēmumi. Tomēr svarīgākais aspekts ir tas, ka ASV ražotājiem, kas sadarbojās, ir lielas pārstrādes izmaksas, kas atspoguļo to īpašos ražošanas apstākļus. Šīs izmaksas izraisa lielas iekšzemes cenas ASV tirgū |
| --- | --- |

(48)

Tomēr no atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējuma atklāja, ka ASV nav atbilstoša analoga valsts ar piemērotu tirgu. Visi ASV ražotāji, kas sadarbojās, ir atkarīgi no pamatizejvielu un gatavo ražojumu importa no ES mātes uzņēmumiem, un to ražošanas darbība ASV ir ierobežota, galvenokārt koncentrējoties uz individuāliem pasūtījumiem un pasūtījumiem ar īsiem termiņiem. Faktiski to ASV ražotāju ražošanas apjoms, kas sadarbojās, ir neliela daļa no ražošanas apjoma, ko ražo Eiropas mātes uzņēmumi. Tomēr svarīgākais aspekts ir tas, ka ASV ražotājiem, kas sadarbojās, ir lielas pārstrādes izmaksas, kas atspoguļo to īpašos ražošanas apstākļus. Šīs izmaksas izraisa lielas iekšzemes cenas ASV tirgū

b)   Normālās vērtības noteikšana

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību trešajā valstī ar tirgus ekonomiku vai eksporta cenām no šādas trešās valsts uz citām valstīm, ieskaitot ES. Ņemot vērā apstākli, ka normālo vērtību iepriekšējā apsvērumā minēto iemeslu dēļ nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenām vai saliktajām vērtībām ASV, izmantoja otro metodi. Tomēr turpmāk minēto iemeslu dēļ arī šī metode nav piemērota attiecīgajai izmeklēšanai. Tāpat kā ASV iekšzemes pārdošanas cenas, arī ASV eksporta cenas ietekmē lielās ražošanas izmaksas un apstāklis, ka eksporta apjoms ir ierobežots, proti, tas ir mazāks par 2 % no Ķīnas eksporta apjoma uz ES. Turklāt atklājās, ka daži no šiem eksporta pārdevumiem tiek veikti saistītiem uzņēmumiem, tādējādi normālās vērtības noteikšanas vajadzībām tie nav ticami. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību trešajā valstī ar tirgus ekonomiku vai eksporta cenām no šādas trešās valsts uz citām valstīm, ieskaitot ES. Ņemot vērā apstākli, ka normālo vērtību iepriekšējā apsvērumā minēto iemeslu dēļ nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenām vai saliktajām vērtībām ASV, izmantoja otro metodi. Tomēr turpmāk minēto iemeslu dēļ arī šī metode nav piemērota attiecīgajai izmeklēšanai. Tāpat kā ASV iekšzemes pārdošanas cenas, arī ASV eksporta cenas ietekmē lielās ražošanas izmaksas un apstāklis, ka eksporta apjoms ir ierobežots, proti, tas ir mazāks par 2 % no Ķīnas eksporta apjoma uz ES. Turklāt atklājās, ka daži no šiem eksporta pārdevumiem tiek veikti saistītiem uzņēmumiem, tādējādi normālās vērtības noteikšanas vajadzībām tie nav ticami.

| (50) | Kā alternatīva metode abām iepriekš minētajām metodēm pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka normālo vērtību var noteikt, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, ietverot cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas procentu. Tā kā šajā posmā izmeklēšanā konstatēja, ka ASV nav atbilstoša analogā valsts, attiecīgajā lietā provizoriski izmantoja minēto metodi. |
| --- | --- |

(50)

Kā alternatīva metode abām iepriekš minētajām metodēm pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka normālo vērtību var noteikt, izmantojot jebkuru citu pieņemamu pamatojumu, ietverot cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu preci un kuru nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģē, ietverot pieņemamu peļņas procentu. Tā kā šajā posmā izmeklēšanā konstatēja, ka ASV nav atbilstoša analogā valsts, attiecīgajā lietā provizoriski izmantoja minēto metodi.

| (51) | Ražojumu veidiem, kurus eksportēja atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) un kurus atlasītie Savienības ražotāji nav pārdevuši, Komisija provizoriski izmantoja faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā par līdzīgiem ražojumiem (nepieciešamības gadījumā cenas attiecīgi koriģēja, ietverot pieņemamu peļņas procentu) ar tādu pašu diametru, tērauda marku un tāda paša ražojuma veida (piemēram, auksti vai karsti velmēts). |
| --- | --- |

(51)

Ražojumu veidiem, kurus eksportēja atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētāju grupas) un kurus atlasītie Savienības ražotāji nav pārdevuši, Komisija provizoriski izmantoja faktiski samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā par līdzīgiem ražojumiem (nepieciešamības gadījumā cenas attiecīgi koriģēja, ietverot pieņemamu peļņas procentu) ar tādu pašu diametru, tērauda marku un tāda paša ražojuma veida (piemēram, auksti vai karsti velmēts).

4.   Eksporta cena

| (52) | Visos gadījumos attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(52)

Visos gadījumos attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

5.   Salīdzinājums

| (53) | Dempinga starpības noteica, salīdzinot atsevišķās atlasīto eksportētāju EXW eksporta cenas ar atlasīto Savienības ražotāju iekšzemes pārdošanas cenām, kuras noteica, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā. |
| --- | --- |

(53)

Dempinga starpības noteica, salīdzinot atsevišķās atlasīto eksportētāju EXW eksporta cenas ar atlasīto Savienības ražotāju iekšzemes pārdošanas cenām, kuras noteica, kā minēts iepriekš 50. apsvērumā.

| (54) | Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Konkrēti korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras frakta un apdrošināšanas izmaksām, frakta izmaksām eksportētājvalstī, garantijas izmaksām, komisiju izmaksām, kredīta izmaksām, bankas pakalpojumu maksām, tirdzniecības līmenim (kā skaidrots turpmāk 70. apsvērumā) un kvalitātes uztverei. |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Konkrēti korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras frakta un apdrošināšanas izmaksām, frakta izmaksām eksportētājvalstī, garantijas izmaksām, komisiju izmaksām, kredīta izmaksām, bankas pakalpojumu maksām, tirdzniecības līmenim (kā skaidrots turpmāk 70. apsvērumā) un kvalitātes uztverei.

6.   Dempinga starpības

| (55) | Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(55)

Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas.

a)   Atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu, ko aprēķināja, izmantojot cenas, kādas Savienībā ir faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu un kuras attiecīgi koriģētas, ietverot pieņemamu peļņas procentu, kā skaidrots iepriekš 50. un 51. apsvērumā, ar katra uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību, kā noteikts iepriekš. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu, ko aprēķināja, izmantojot cenas, kādas Savienībā ir faktiski samaksātas vai maksājamas par līdzīgu ražojumu un kuras attiecīgi koriģētas, ietverot pieņemamu peļņas procentu, kā skaidrots iepriekš 50. un 51. apsvērumā, ar katra uzņēmuma attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību, kā noteikts iepriekš.

| (57) | Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Atlasītie uzņēmumi | Provizoriskās dempinga starpības |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,2 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,5 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 66,5 % |

(57)

Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

Atlasītie uzņēmumi

Provizoriskās dempinga starpības

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

83,2 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

62,5 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

66,5 %

b)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās

| (58) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā atlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējais svērtais lielums. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā atlasīto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējais svērtais lielums.

| (59) | Uz šā pamata pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 71,1 %. |
| --- | --- |

(59)

Uz šā pamata pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 71,1 %.

c)   Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās

| (60) | Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts (uzņēmumi, kas sadarbojās, importēja 64 % no kopējā importa, ko reģistrējis Eurostat IP), uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (uzņēmumu grupām). |
| --- | --- |

(60)

Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts (uzņēmumi, kas sadarbojās, importēja 64 % no kopējā importa, ko reģistrējis Eurostat IP), uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (uzņēmumu grupām).

| (61) | Uz šā pamata valsts mēroga pagaidu dempinga līmenis, kas izteikts procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 83,2 %. |
| --- | --- |

(61)

Uz šā pamata valsts mēroga pagaidu dempinga līmenis, kas izteikts procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 83,2 %.

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare

| (62) | Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 21 ražotājs. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, tas ir 21 ražotājs, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par „Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(62)

Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 21 ražotājs. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji, tas ir 21 ražotājs, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par „Savienības ražošanas nozari”.

| (63) | Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no pieciem Savienības ražotājiem, tika iekļautas izlasē, un tās ražo vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. No atlikušajiem Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, uzņēmums, kas pieprasīja ražojuma darbības jomas ierobežojumu (sk. iepriekš 16. un 17. apsvērumu) nepiekrita atlases izvēlei. Īpaši ražotājs kritizēja to, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kas ir pārstāvēti gan „pabeigto ražojumu tirgū”, gan „izejmateriālu tirgū”, un faktu, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kuri iesnieguši sūdzību. Jāatgādina, ka attiecīgais uzņēmums iepērk izejmateriālu gan no ĶTR, gan no Savienības ražošanas nozares. Tomēr ražotājs nespēja pierādīt, ka šie abi tirgi tik tiešām pastāv. Turklāt ražotājs izgatavoja mazāk par 2 % no kopējās Savienības produkcijas IP, savukārt abas uzņēmumu grupas tika izvēlētas, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kā aprakstīts iepriekš 7. un 8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(63)

Kā norādīts iepriekš 7. apsvērumā, divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no pieciem Savienības ražotājiem, tika iekļautas izlasē, un tās ražo vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. No atlikušajiem Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, uzņēmums, kas pieprasīja ražojuma darbības jomas ierobežojumu (sk. iepriekš 16. un 17. apsvērumu) nepiekrita atlases izvēlei. Īpaši ražotājs kritizēja to, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kas ir pārstāvēti gan „pabeigto ražojumu tirgū”, gan „izejmateriālu tirgū”, un faktu, ka izlase ietver tikai uzņēmumus, kuri iesnieguši sūdzību. Jāatgādina, ka attiecīgais uzņēmums iepērk izejmateriālu gan no ĶTR, gan no Savienības ražošanas nozares. Tomēr ražotājs nespēja pierādīt, ka šie abi tirgi tik tiešām pastāv. Turklāt ražotājs izgatavoja mazāk par 2 % no kopējās Savienības produkcijas IP, savukārt abas uzņēmumu grupas tika izvēlētas, balstoties uz objektīviem kritērijiem, kā aprakstīts iepriekš 7. un 8. apsvērumā.

2.   Patēriņš Savienībā

| (64) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz tādiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kuru pamatā bija informācija, ko ieguva no aizsardzības komitejas, kas pārstāv sūdzības iesniedzējus (sk. iepriekš 2. apsvērumu), un datiem par importa apjomu Savienības tirgu, kurus ieguva no Eurostat. Pēdējos datus nedaudz pielāgoja saistībā ar importu no Dienvidamerikas un Japānas attiecībā uz konkrētiem periodiem, ņemot vērā, ka šajos datos bija izkropļojumi, kas izrietēja no informācijas nepareizas sniegšanas. |
| --- | --- |

(64)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz tādiem datiem par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kuru pamatā bija informācija, ko ieguva no aizsardzības komitejas, kas pārstāv sūdzības iesniedzējus (sk. iepriekš 2. apsvērumu), un datiem par importa apjomu Savienības tirgu, kurus ieguva no Eurostat. Pēdējos datus nedaudz pielāgoja saistībā ar importu no Dienvidamerikas un Japānas attiecībā uz konkrētiem periodiem, ņemot vērā, ka šajos datos bija izkropļojumi, kas izrietēja no informācijas nepareizas sniegšanas.

| (65) | Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 35 %. Tomēr patēriņš 2006.–2007. gadā nedaudz palielinājās, 2007. gadā sasniedzot augstāko līmeni, un pēc tam tas ik gadu turpināja samazināties līdz IP.

  1.   tabula












  Patēriņš Savienībā |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Vienības (t) | 131 965 | 153 630 | 133 711 | 102 865 | 85 629 |
| Indeksēti | 100 | 116 | 101 | 78 | 65 |

(65)

Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 35 %. Tomēr patēriņš 2006.–2007. gadā nedaudz palielinājās, 2007. gadā sasniedzot augstāko līmeni, un pēc tam tas ik gadu turpināja samazināties līdz IP.

1.   tabula

Patēriņš Savienībā

2006

2007

2008

2009

IP

Vienības (t)

131 965

153 630

133 711

102 865

85 629

Indeksēti

100

116

101

78

65

| (66) | Attiecīgajā periodā notikušas būtiskas svārstības tirgū, galvenokārt ļoti nestabila pieprasījuma dēļ pēc nerūsējoša tērauda caurulēm. 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā stabilu tirgus uzplaukumu. Galu galā ekonomikas krīze būtiski ietekmēja pieprasījumu. Šī ietekme kļuva redzama 2008. gada pēdējā ceturksnī, 2009. gadā tā pastiprinājās un tā turpinājās pat 2010. gada pirmajā pusē, tādējādi ietekmējot arī visu IP. Tas viss ir labi atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, samazinājās ik gadu. |
| --- | --- |

(66)

Attiecīgajā periodā notikušas būtiskas svārstības tirgū, galvenokārt ļoti nestabila pieprasījuma dēļ pēc nerūsējoša tērauda caurulēm. 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā stabilu tirgus uzplaukumu. Galu galā ekonomikas krīze būtiski ietekmēja pieprasījumu. Šī ietekme kļuva redzama 2008. gada pēdējā ceturksnī, 2009. gadā tā pastiprinājās un tā turpinājās pat 2010. gada pirmajā pusē, tādējādi ietekmējot arī visu IP. Tas viss ir labi atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, samazinājās ik gadu.

3.   Imports no attiecīgās valsts

3.1.   Importa apjoms par dempinga cenām

| (67) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu attiecīgajā periodā ir audzis. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās par 14 %. Faktiski no 2006. līdz 2007. gadam imports no ĶTR gandrīz divkāršojās, lai gan no 2007. gada līdz IP tas ik gadu samazinājās, galvenokārt patēriņa samazinājuma dēļ (tirgus daļa no 2008. gada līdz IP bija stabila, sk. turpmāk 68. apsvērumu).

  2.   tabula












  Imports no ĶTR (apjoms) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Vienības (t) | 13 804 | 26 790 | 25 186 | 17 043 | 15 757 |
| Indeksēti | 100 | 194 | 182 | 123 | 114 |

(67)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu attiecīgajā periodā ir audzis. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās par 14 %. Faktiski no 2006. līdz 2007. gadam imports no ĶTR gandrīz divkāršojās, lai gan no 2007. gada līdz IP tas ik gadu samazinājās, galvenokārt patēriņa samazinājuma dēļ (tirgus daļa no 2008. gada līdz IP bija stabila, sk. turpmāk 68. apsvērumu).

2.   tabula

Imports no ĶTR (apjoms)

2006

2007

2008

2009

IP

Vienības (t)

13 804

26 790

25 186

17 043

15 757

Indeksēti

100

194

182

123

114

3.2.   Tirgus daļa importam par dempinga cenām

| (68) | Tirgus daļa importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās, palielinoties par 76 %, tas ir, 7,9 %. Tirgus daļa galvenokārt pieauga 2006.–2007. gadā, vēlāk saglabājoties augstā līmenī.

  3.   tabula












  Imports no ĶTR (tirgus daļa) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Tirgus daļa (%) | 10,5 % | 17,4 % | 18,8 % | 16,6 % | 18,4 % |
| Indeksēti | 100 | 167 | 180 | 158 | 176 |

(68)

Tirgus daļa importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās, palielinoties par 76 %, tas ir, 7,9 %. Tirgus daļa galvenokārt pieauga 2006.–2007. gadā, vēlāk saglabājoties augstā līmenī.

3.   tabula

Imports no ĶTR (tirgus daļa)

2006

2007

2008

2009

IP

Tirgus daļa (%)

10,5 %

17,4 %

18,8 %

16,6 %

18,4 %

Indeksēti

100

167

180

158

176

3.3.   Cenas

a)   Cenu dinamika

| (69) | Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas saskaņā ar Eurostat datiem. Attiecīgajā periodā vidējā ĶTR importa cena palielinājās līdz 2008. gadam, un pēc tam no 2008. gada līdz IP samazinājās.

  4.   tabula












  Imports no ĶTR (cenas) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Vidējā cena par t (EUR) | 4 354 | 5 129 | 5 506 | 4 348 | 3 954 |
| Indeksēti | 100 | 118 | 126 | 100 | 91 |

(69)

Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas saskaņā ar Eurostat datiem. Attiecīgajā periodā vidējā ĶTR importa cena palielinājās līdz 2008. gadam, un pēc tam no 2008. gada līdz IP samazinājās.

4.   tabula

Imports no ĶTR (cenas)

2006

2007

2008

2009

IP

Vidējā cena par t (EUR)

4 354

5 129

5 506

4 348

3 954

Indeksēti

100

118

126

100

91

b)   Mazākas cenas solīšana

| (70) | Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības ražojuma kvalitātes uztverē tirgū, tirdzniecības līmeni un izmaksas pēc importēšanas. |
| --- | --- |

(70)

Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības ražojuma kvalitātes uztverē tirgū, tirdzniecības līmeni un izmaksas pēc importēšanas.

| (71) | Šis salīdzinājums atklāja, ka IP attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, — izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 21–32 % zemākas. |
| --- | --- |

(71)

Šis salīdzinājums atklāja, ka IP attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, — izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 21–32 % zemākas.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.1.   Ievadpiezīmes

| (72) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem attiecībā uz pārdevumiem un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto Savienības ražotāju rādītājiem. Attiecībā uz rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem, ņemot vērā, ka izlase ietver tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos faktiskos kopsavilkuma datus nevarēja izpaust turpmākajās tabulās; tā vietā ir doti tikai rādītāji, lai attēlotu šo indikatoru tendences. |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visiem Savienības ražotājiem attiecībā uz pārdevumiem un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto Savienības ražotāju rādītājiem. Attiecībā uz rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem, ņemot vērā, ka izlase ietver tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos faktiskos kopsavilkuma datus nevarēja izpaust turpmākajās tabulās; tā vietā ir doti tikai rādītāji, lai attēlotu šo indikatoru tendences.

4.2.   Ražošana

| (73) | Savienības ražošanas apjomi 2006.–2008. gadā palielinājās, bet no 2008. gada līdz IP tie strauji samazinājās. Būtisko ražošanas apjoma samazinājumu izraisīja gan tirgus samazinājums, gan spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām.

  5.   tabula












  Ražošana |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Ražošana (indeksēti) | 100 | 107 | 121 | 84 | 66 |

(73)

Savienības ražošanas apjomi 2006.–2008. gadā palielinājās, bet no 2008. gada līdz IP tie strauji samazinājās. Būtisko ražošanas apjoma samazinājumu izraisīja gan tirgus samazinājums, gan spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām.

5.   tabula

Ražošana

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Ražošana (indeksēti)

100

107

121

84

66

4.3.   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (74) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila. Tomēr ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs no 2006. gada līdz IP samazinājās par 35 %. IP ražošanas jaudas izmantojuma līmenis samazinājās līdz nedaudz vairāk nekā pusei no 2008. gada vērtības.

  6.   tabula












  Ražošanas jauda |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Jauda (indeksēti) | 100 | 98 | 101 | 102 | 101 |
| Jaudas izmantojums (indeksēti) | 100 | 109 | 120 | 82 | 65 |

(74)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā bija relatīvi stabila. Tomēr ražošanas jaudas izmantojuma rādītājs no 2006. gada līdz IP samazinājās par 35 %. IP ražošanas jaudas izmantojuma līmenis samazinājās līdz nedaudz vairāk nekā pusei no 2008. gada vērtības.

6.   tabula

Ražošanas jauda

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Jauda (indeksēti)

100

98

101

102

101

Jaudas izmantojums (indeksēti)

100

109

120

82

65

4.4.   Krājumi

| (75) | Turpmākajā tabulā parādīts, ka noslēguma krājumi sākumā palielinājās līdz 2008. gadam, kad Savienības ražošanas apjoms bija sasniedzis maksimumu, bet tad tie sāka sarukt samazinātas ražošanas darbības dēļ.

  7.   tabula












  Krājumi |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Krājumi (indeksēti) | 100 | 124 | 168 | 138 | 118 |

(75)

Turpmākajā tabulā parādīts, ka noslēguma krājumi sākumā palielinājās līdz 2008. gadam, kad Savienības ražošanas apjoms bija sasniedzis maksimumu, bet tad tie sāka sarukt samazinātas ražošanas darbības dēļ.

7.   tabula

Krājumi

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Krājumi (indeksēti)

100

124

168

138

118

4.5.   Savienības pārdošanas apjoms (Savienības ražošanas nozare kopā)

| (76) | Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās kopumā par 39 %, kamēr Ķīnas eksporta apjoms pieauga par 14 %, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu tendences Savienībā bija šādas:

  8.   tabula












  Savienības pārdevumi (apjomi) |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Savienības pārdevumi (t) | 82 743 | 91 043 | 79 418 | 63 223 | 50 569 |
| Indeksēti | 100 | 110 | 96 | 76 | 61 |

(76)

Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās kopumā par 39 %, kamēr Ķīnas eksporta apjoms pieauga par 14 %, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu tendences Savienībā bija šādas:

8.   tabula

Savienības pārdevumi (apjomi)

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Savienības pārdevumi (t)

82 743

91 043

79 418

63 223

50 569

Indeksēti

100

110

96

76

61

4.6.   Tirgus daļa (Savienības ražošanas nozare kopā)

| (77) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2006.–2007. gadā samazinājās par 3,4 % un palika relatīvi stabila visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz nelielu pagaidu palielinājumu 2009. gadā. Kopumā Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, savukārt, kā parādīts iepriekš 3. tabulā, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.

  9.   tabula












  Savienības tirgus daļa |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Tirgus daļa (%) | 62,7 % | 59,3 % | 59,4 % | 61,5 % | 59,1 % |
| Indeksēti | 100 | 95 | 95 | 98 | 94 |

(77)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2006.–2007. gadā samazinājās par 3,4 % un palika relatīvi stabila visā attiecīgajā periodā, neraugoties uz nelielu pagaidu palielinājumu 2009. gadā. Kopumā Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, savukārt, kā parādīts iepriekš 3. tabulā, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.

9.   tabula

Savienības tirgus daļa

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Tirgus daļa (%)

62,7 %

59,3 %

59,4 %

61,5 %

59,1 %

Indeksēti

100

95

95

98

94

4.7.   Pārdošanas cenas

| (78) | Attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām turpmākajā tabula atspoguļots, ka 2007. gadā Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, bet pēc tam ik gadu tās pakāpeniski samazināja līdz IP, sasniedzot cenu līmeni, kas ir zemāks par 2006. gada cenu līmeni. Pārdošanas cenu tendences un lielā nestabilitāte bija daļēji saistītas ar nopietnām izejvielu izmaksu svārstībām.

  10.   tabula












  Savienības pārdevumi (vidējās cenas) |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Vidējā cena par t (indeksēti) | 100 | 135 | 126 | 100 | 92 |

(78)

Attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām turpmākajā tabula atspoguļots, ka 2007. gadā Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas cenas, bet pēc tam ik gadu tās pakāpeniski samazināja līdz IP, sasniedzot cenu līmeni, kas ir zemāks par 2006. gada cenu līmeni. Pārdošanas cenu tendences un lielā nestabilitāte bija daļēji saistītas ar nopietnām izejvielu izmaksu svārstībām.

10.   tabula

Savienības pārdevumi (vidējās cenas)

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Vidējā cena par t (indeksēti)

100

135

126

100

92

4.8.   Nodarbinātība

| (79) | Nodarbinātības līmenis faktiski sekoja ražošanas apjomu tendencei (sk. turpmāk 5. tabulu), kas norāda, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot tās darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem, samazinot nostrādāto stundu skaitu, nevis personālu. Tāpēc turpmākajā tabulā atspoguļots nodarbinātības līmenis pilna laika ekvivalentos (FTE). Savienības ražotāju FTE nodarbinātība 2006.–2008. gadā samazinājās par 11 %, kam sekoja 19 % samazinājums no 2008. līdz IP. Kopumā attiecīgajā periodā FTE samazinājās par 8 %.

  11.   tabula












  Nodarbinātība |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Nodarbinātība pilna laika ekvivalentos (indeksēti) | 100 | 106 | 111 | 95 | 92 |

(79)

Nodarbinātības līmenis faktiski sekoja ražošanas apjomu tendencei (sk. turpmāk 5. tabulu), kas norāda, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot tās darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem, samazinot nostrādāto stundu skaitu, nevis personālu. Tāpēc turpmākajā tabulā atspoguļots nodarbinātības līmenis pilna laika ekvivalentos (FTE). Savienības ražotāju FTE nodarbinātība 2006.–2008. gadā samazinājās par 11 %, kam sekoja 19 % samazinājums no 2008. līdz IP. Kopumā attiecīgajā periodā FTE samazinājās par 8 %.

11.   tabula

Nodarbinātība

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Nodarbinātība pilna laika ekvivalentos (indeksēti)

100

106

111

95

92

4.9.   Ražīgums

| (80) | Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares iepriekš minētajiem mēģinājumiem, Savienības ražotāju izlaide uz FTE būtiski samazinājās, kopuma par 29 %. Ievērojamā ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā, kad pieprasījums būtiski samazinājās, liedza Savienības ražošanas nozarei saglabāt ražīguma līmeņus.

  12.   tabula












  Ražīgums |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Ražošanas apjoms uz FTE (indeksēti) | 100 | 102 | 109 | 88 | 71 |

(80)

Neraugoties uz Savienības ražošanas nozares iepriekš minētajiem mēģinājumiem, Savienības ražotāju izlaide uz FTE būtiski samazinājās, kopuma par 29 %. Ievērojamā ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā, kad pieprasījums būtiski samazinājās, liedza Savienības ražošanas nozarei saglabāt ražīguma līmeņus.

12.   tabula

Ražīgums

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Ražošanas apjoms uz FTE (indeksēti)

100

102

109

88

71

4.10.   Darbaspēka izmaksas

| (81) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu attīstību. Turpmākajā tabulā parādīts, ka vidējās ikgadējās darbaspēka izmaksas 2007.–2008. gadā nedaudz palielinājās, taču 2009. gada un IP tās samazinājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 2 %. Šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja iepriekš minētajā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.

  13.   tabula












  Darbaspēka izmaksas |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Ikgadējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (indeksēti) | 100 | 103 | 109 | 100 | 98 |

(81)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu attīstību. Turpmākajā tabulā parādīts, ka vidējās ikgadējās darbaspēka izmaksas 2007.–2008. gadā nedaudz palielinājās, taču 2009. gada un IP tās samazinājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 2 %. Šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja iepriekš minētajā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.

13.   tabula

Darbaspēka izmaksas

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Ikgadējās darbaspēka izmaksas uz nodarbināto (indeksēti)

100

103

109

100

98

4.11.   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)

| (82) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdevumiem ES tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes starpību tendences attiecīgajā periodā bija šādas:

  14.   tabula












  Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI) |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Neto peļņa (indeksēti) | 100 | 202 | 89 | – 147 | – 188 |
| ROI (indeksēti) | 100 | 289 | 215 | – 107 | – 153 |

(82)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdevumiem ES tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Rezultātā Savienības ražošanas nozares rentabilitātes starpību tendences attiecīgajā periodā bija šādas:

14.   tabula

Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Neto peļņa (indeksēti)

100

202

89

– 147

– 188

ROI (indeksēti)

100

289

215

– 107

– 153

| (83) | Kā parādīts iepriekšējā tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza maksimumu 2007. gadā, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem, no kuriem varēja gūt labumu visi tirgus ražotāji. Sākot no 2007. gada vidējā rentabilitāte būtiski samazinājās, un peļņas vietā 2009. gada un IP nācās ciest ievērojamus zaudējumus. |
| --- | --- |

(83)

Kā parādīts iepriekšējā tabulā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza maksimumu 2007. gadā, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem, no kuriem varēja gūt labumu visi tirgus ražotāji. Sākot no 2007. gada vidējā rentabilitāte būtiski samazinājās, un peļņas vietā 2009. gada un IP nācās ciest ievērojamus zaudējumus.

| (84) | Savukārt ienākuma no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei. |
| --- | --- |

(84)

Savukārt ienākuma no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei.

4.12.   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (85) | Tendences neto naudas plūsmai no pamatdarbības bija šādas (ņemot vērā negatīvo vērtību 2006. gadā, īpaši šai tabulai 2007. gadu uzskatīja par atskaites gadu, lai parādītu naudas plūsmas tendences):

  15.   tabula












  Naudas plūsma |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Naudas plūsma (indeksēti) | negatīva | 100 | 685 | 175 | 53 |

(85)

Tendences neto naudas plūsmai no pamatdarbības bija šādas (ņemot vērā negatīvo vērtību 2006. gadā, īpaši šai tabulai 2007. gadu uzskatīja par atskaites gadu, lai parādītu naudas plūsmas tendences):

15.   tabula

Naudas plūsma

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Naudas plūsma (indeksēti)

negatīva

100

685

175

53

| (86) | Iepriekšējā tabulā parādīts, ka Savienības ražošanas nozares naudas plūsma sasniedza maksimumu 2008. gadā, un pēc tam līdz attiecīgā perioda beigām tā samazinājās, sasniedzot diezgan zemu līmeni IP. |
| --- | --- |

(86)

Iepriekšējā tabulā parādīts, ka Savienības ražošanas nozares naudas plūsma sasniedza maksimumu 2008. gadā, un pēc tam līdz attiecīgā perioda beigām tā samazinājās, sasniedzot diezgan zemu līmeni IP.

4.13.   Ieguldījumi

| (87) | Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumos ir atspoguļotas šādi:

  16.   tabula












  Ieguldījumi |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Neto ieguldījumi (indeksēti) | 100 | 192 | 406 | 286 | 183 |

(87)

Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumos ir atspoguļotas šādi:

16.   tabula

Ieguldījumi

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Neto ieguldījumi (indeksēti)

100

192

406

286

183

| (88) | Iepriekšējā tabula liecina, ka Savienības ražotāji nolēma turpināt veikt ieguldījumus, neraugoties to uz iepriekš aprakstīto nestabilo finanšu stāvokli 2009. gadā un IP. Iepriekš minētajam ir šādi iemesli: i) šai nozarei parasti vajadzīgi noteikti vairāku gadu ieguldījumi, kuri bija jāveic, neraugoties uz tirgus situāciju, un ii) šajā nozarē bieži iekārtu atjauninājumi ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu augstvērtīgāku ražojumu lielāku ražošanas apjomu (konkurētspējas nodrošināšanai iepretim pārējiem ražotājiem). |
| --- | --- |

(88)

Iepriekšējā tabula liecina, ka Savienības ražotāji nolēma turpināt veikt ieguldījumus, neraugoties to uz iepriekš aprakstīto nestabilo finanšu stāvokli 2009. gadā un IP. Iepriekš minētajam ir šādi iemesli: i) šai nozarei parasti vajadzīgi noteikti vairāku gadu ieguldījumi, kuri bija jāveic, neraugoties uz tirgus situāciju, un ii) šajā nozarē bieži iekārtu atjauninājumi ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu augstvērtīgāku ražojumu lielāku ražošanas apjomu (konkurētspējas nodrošināšanai iepretim pārējiem ražotājiem).

4.14.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (89) | Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts iepriekš 57. apsvērumā, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(89)

Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts iepriekš 57. apsvērumā, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (90) | Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši manāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri demonstrē negatīvu tendenci. |
| --- | --- |

(90)

Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši manāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri demonstrē negatīvu tendenci.

| (91) | Vienlaikus ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu importa cenas IP bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 32 % (sk. iepriekš 71. apsvērumu). |
| --- | --- |

(91)

Vienlaikus ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu importa cenas IP bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām par līdz pat 32 % (sk. iepriekš 71. apsvērumu).

| (92) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(92)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (93) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (94) | No 2006. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 14 % (tirgū, kas samazinājās par 35 %), kā rezultātā tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās par 76 %, tas ir, no 10,5 % līdz 18,4 %. |
| --- | --- |

(94)

No 2006. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 14 % (tirgū, kas samazinājās par 35 %), kā rezultātā tirgus daļa Savienības tirgū palielinājās par 76 %, tas ir, no 10,5 % līdz 18,4 %.

| (95) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm gandrīz visos Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājos. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas samazinājās par 8 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemo cenu dempinga imports Savienības tirgū. Būtiski mazāku cenu solīšana neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja negatīvu rentabilitātes līmeni IP. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm gandrīz visos Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājos. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,6 % tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas samazinājās par 8 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemo cenu dempinga imports Savienības tirgū. Būtiski mazāku cenu solīšana neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja negatīvu rentabilitātes līmeni IP.

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešajām valstīm

| (97) | Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešajām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 4,3 % — no 26,8 % līdz 22,5 %. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešajām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 4,3 % — no 26,8 % līdz 22,5 %.

| (98) | Japāna un Ukraina bija nākamās lielākās importa izcelsmes valstis IP. Gan Japānas, gan Ukrainas tirgus daļa bija 5,2 %. Indijas tirgus daļa bija 3 %, bet ASV importa tirgus IP daļa bija 2,7 %. Turpmākajā tabulā norādītas importa apjoma tendences, cenas un tirgus daļas četrām lielākajām importa izcelsmes valstīm pēc ĶTR, un atlikušo trešo valstu importam, balstoties uz Eurostat datiem. Kā jau minēts iepriekš 64. apsvērumā, Eurostat dati par Japānas importu bija jāpielāgo, lai novērstu izkropļojumus, kas izrietēja no darījumu nepareizas ziņošanas.

  17.   tabula













  Imports no citām valstīm |
| --- | --- |
| Valsts | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Japāna | Apjoms (t) | 5 801 | 7 211 | 6 955 | 6 753 | 4 445 |
| | Tirgus daļa (%) | 4,4 % | 4,7 % | 5,2 % | 6,6 % | 5,2 % |
| | Vid. cena (EUR) | 7 981 | 7 396 | 8 591 | 11 634 | 9 596 |
| Ukraina | Apjoms (t) | 7 820 | 8 536 | 7 904 | 4 659 | 4 431 |
| | Tirgus daļa (%) | 5,9 % | 5,6 % | 5,9 % | 4,5 % | 5,2 % |
| | Vid. cena (EUR) | 6 775 | 9 212 | 8 100 | 6 336 | 6 031 |
| Indija | Apjoms (t) | 3 664 | 4 323 | 3 461 | 3 265 | 2 540 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,8 % | 2,8 % | 2,6 % | 3,2 % | 3,0 % |
| | Vid. cena (EUR) | 5 519 | 6 874 | 6 789 | 3 929 | 4 111 |
| ASV | Apjoms (t) | 3 739 | 6 019 | 2 724 | 2 740 | 2 344 |
| | Tirgus daļa (%) | 2,8 % | 3,9 % | 2,0 % | 2,7 % | 2,7 % |
| | Vid. cena (EUR) | 16 235 | 5 597 | 12 892 | 11 175 | 11 054 |
| Citas valstis | Apjoms (t) | 14 394 | 9 709 | 8 063 | 5 183 | 5 542 |
| | Tirgus daļa (%) | 10,9 % | 6,3 % | 6,0 % | 5,0 % | 6,5 % |
| | Vid. cena (EUR) | 6 643 | 7 880 | 8 553 | 6 695 | 6 497 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR | Apjoms (t) | 35 418 | 35 797 | 29 107 | 22 600 | 19 303 |
| | Tirgus daļa (%) | 26,8 % | 23,3 % | 21,8 % | 22,0 % | 22,5 % |
| | Vid. cena (EUR) | 5 586 | 7 540 | 8 453 | 8 392 | 7 484 |

(98)

Japāna un Ukraina bija nākamās lielākās importa izcelsmes valstis IP. Gan Japānas, gan Ukrainas tirgus daļa bija 5,2 %. Indijas tirgus daļa bija 3 %, bet ASV importa tirgus IP daļa bija 2,7 %. Turpmākajā tabulā norādītas importa apjoma tendences, cenas un tirgus daļas četrām lielākajām importa izcelsmes valstīm pēc ĶTR, un atlikušo trešo valstu importam, balstoties uz Eurostat datiem. Kā jau minēts iepriekš 64. apsvērumā, Eurostat dati par Japānas importu bija jāpielāgo, lai novērstu izkropļojumus, kas izrietēja no darījumu nepareizas ziņošanas.

17.   tabula

Imports no citām valstīm

Valsts

2006

2007

2008

2009

IP

Japāna

Apjoms (t)

5 801

7 211

6 955

6 753

4 445

Tirgus daļa (%)

4,4 %

4,7 %

5,2 %

6,6 %

5,2 %

Vid. cena (EUR)

7 981

7 396

8 591

11 634

9 596

Ukraina

Apjoms (t)

7 820

8 536

7 904

4 659

4 431

Tirgus daļa (%)

5,9 %

5,6 %

5,9 %

4,5 %

5,2 %

Vid. cena (EUR)

6 775

9 212

8 100

6 336

6 031

Indija

Apjoms (t)

3 664

4 323

3 461

3 265

2 540

Tirgus daļa (%)

2,8 %

2,8 %

2,6 %

3,2 %

3,0 %

Vid. cena (EUR)

5 519

6 874

6 789

3 929

4 111

ASV

Apjoms (t)

3 739

6 019

2 724

2 740

2 344

Tirgus daļa (%)

2,8 %

3,9 %

2,0 %

2,7 %

2,7 %

Vid. cena (EUR)

16 235

5 597

12 892

11 175

11 054

Citas valstis

Apjoms (t)

14 394

9 709

8 063

5 183

5 542

Tirgus daļa (%)

10,9 %

6,3 %

6,0 %

5,0 %

6,5 %

Vid. cena (EUR)

6 643

7 880

8 553

6 695

6 497

Visas trešās valstis kopā, izņemot ĶTR

Apjoms (t)

35 418

35 797

29 107

22 600

19 303

Tirgus daļa (%)

26,8 %

23,3 %

21,8 %

22,0 %

22,5 %

Vid. cena (EUR)

5 586

7 540

8 453

8 392

7 484

| (99) | Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Japāna nedaudz palielināja savu tirgus daļu par 0,8 % no 4,4 % līdz 5,2 %. Tomēr Japānas importa cenas ir daudz salīdzināmākas ar Savienības cenām, nekā ĶTR importa cenas. Daudz svarīgāks ir apstāklis, ka Japānas importa cenas IP bija daudz lielākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(99)

Kā norādīts iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Japāna nedaudz palielināja savu tirgus daļu par 0,8 % no 4,4 % līdz 5,2 %. Tomēr Japānas importa cenas ir daudz salīdzināmākas ar Savienības cenām, nekā ĶTR importa cenas. Daudz svarīgāks ir apstāklis, ka Japānas importa cenas IP bija daudz lielākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

| (100) | ASV importa cenas attiecīgajā periodā (izņemot 2007. gadu) bija daudz lielākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecībā uz Ukrainas un Indijas importu, lai gan šo valstu vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā Savienības cenas, abas valstis saglabāja relatīvi stabilu tirgus daļu: Ukrainas tirgus daļa samazinājās no 5,9 % līdz 5,2 %, bet Indijas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 2,8 % līdz 3 %. |
| --- | --- |

(100)

ASV importa cenas attiecīgajā periodā (izņemot 2007. gadu) bija daudz lielākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecībā uz Ukrainas un Indijas importu, lai gan šo valstu vidējās cenas kopumā bija zemākas nekā Savienības cenas, abas valstis saglabāja relatīvi stabilu tirgus daļu: Ukrainas tirgus daļa samazinājās no 5,9 % līdz 5,2 %, bet Indijas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 2,8 % līdz 3 %.

| (101) | Noslēgumam jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā visu trešo valstu importa tirgus daļa, izņemot ĶTR, samazinājās par 4,3 % (no 26,8 līdz 22,5 %). Kopumā importa vidējā cena no visām trešajām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā palielinājās par 34 % (no EUR 5 586 līdz EUR 7 484 par t), kas krasi atšķiras no Ķīnas importa cenu samazinājuma par 9 %, kuras jau iepriekš bija ļoti zemas, un no Savienības vidējo pārdošanas cenu samazinājuma par 8 %. |
| --- | --- |

(101)

Noslēgumam jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā visu trešo valstu importa tirgus daļa, izņemot ĶTR, samazinājās par 4,3 % (no 26,8 līdz 22,5 %). Kopumā importa vidējā cena no visām trešajām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā palielinājās par 34 % (no EUR 5 586 līdz EUR 7 484 par t), kas krasi atšķiras no Ķīnas importa cenu samazinājuma par 9 %, kuras jau iepriekš bija ļoti zemas, un no Savienības vidējo pārdošanas cenu samazinājuma par 8 %.

| (102) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no trešajām valstīm, izņemot ĶTR, nav veicinājis kaitējumu, ko IP cietusi Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(102)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no trešajām valstīm, izņemot ĶTR, nav veicinājis kaitējumu, ko IP cietusi Savienības ražošanas nozare.

3.2.   Tirgus svārstību un ekonomikas krīzes ietekme

| (103) | Kamēr 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā nerūsējoša tērauda cauruļu tirgus stabilu uzplaukumu, galu galā finanšu un ekonomikas krīzei ir bijusi liela ietekme uz šo nozari. Ekonomikas lejupslīde sākās 2008. gada pēdējā ceturksnī, turpinājās visu 2009. gadu līdz pat 2010. gada pirmajai pusei, tas ir, visā IP. Tas viss ir atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, pēc tam samazinājās ik gadu (sk. iepriekš 1. tabulu). |
| --- | --- |

(103)

Kamēr 2007. gadu un 2008. gada pirmos trīs ceturkšņus var raksturot kā nerūsējoša tērauda cauruļu tirgus stabilu uzplaukumu, galu galā finanšu un ekonomikas krīzei ir bijusi liela ietekme uz šo nozari. Ekonomikas lejupslīde sākās 2008. gada pēdējā ceturksnī, turpinājās visu 2009. gadu līdz pat 2010. gada pirmajai pusei, tas ir, visā IP. Tas viss ir atspoguļots Savienības patēriņa tendencēs, kas, 2007. gadā sasniedzot maksimumu, pēc tam samazinājās ik gadu (sk. iepriekš 1. tabulu).

| (104) | Bez šaubām iepriekš minētais patēriņa samazinājums, ko sekmēja ekonomikas lejupslīde, arī ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr jāpiezīmē, ka šo negatīvo ietekmi nopietni pastiprināja imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru pārdeva par ievērojami mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan ekonomikas lejupslīdi var uzskatīt par faktoru, kas sekmējis kaitējumu IP, tas nekādā veidā nemazina ĶTR zemo cenu dempinga importa kaitīgo ietekmi uz Savienības tirgu. Ja šāda negodīga konkurence no ĶTR nepastāvētu, ieskaitot apjomu un cenu spiedienu, ko tā radīja uz Savienības ražotājiem, tiem būtu iespēja saglabāt savu pārdošanas cenu līmeni un rentabilitāti relatīvi pieņemamā līmenī, arī pie sarūkoša pieprasījuma. |
| --- | --- |

(104)

Bez šaubām iepriekš minētais patēriņa samazinājums, ko sekmēja ekonomikas lejupslīde, arī ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tomēr jāpiezīmē, ka šo negatīvo ietekmi nopietni pastiprināja imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru pārdeva par ievērojami mazākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan ekonomikas lejupslīdi var uzskatīt par faktoru, kas sekmējis kaitējumu IP, tas nekādā veidā nemazina ĶTR zemo cenu dempinga importa kaitīgo ietekmi uz Savienības tirgu. Ja šāda negodīga konkurence no ĶTR nepastāvētu, ieskaitot apjomu un cenu spiedienu, ko tā radīja uz Savienības ražotājiem, tiem būtu iespēja saglabāt savu pārdošanas cenu līmeni un rentabilitāti relatīvi pieņemamā līmenī, arī pie sarūkoša pieprasījuma.

| (105) | Faktiski tāda ĶTR importa par dempinga cenām ietekmi, kas IP tika pārdots par daudz zemākām cenām nekā Savienības pārdošanas cenas, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā, kad zemāks patēriņš jebkurā gadījumā izdara spiedienu uz pārdošanas apjomiem un cenām. |
| --- | --- |

(105)

Faktiski tāda ĶTR importa par dempinga cenām ietekmi, kas IP tika pārdots par daudz zemākām cenām nekā Savienības pārdošanas cenas, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā, kad zemāks patēriņš jebkurā gadījumā izdara spiedienu uz pārdošanas apjomiem un cenām.

| (106) | Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo faktoru cēloņsakarības pārtraukšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo faktoru cēloņsakarības pārtraukšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR.

3.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| (107) | Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu rezultātiem eksports samazinājās mazāk nekā iekšzemes pārdevumi, neatkarīgi no tā, vai tiek pārbaudīti visi Savienības ražotāji, vai tikai atlasītie ražotāji. Attiecība uz eksporta pārdevumu apjoma tendencēm attiecīgajā periodā saistība ar Savienības ražošanas nozari varētu iezīmēt šādu tendenci:

  18.   tabula












  Savienības ražošanas nozare — eksporta pārdevumi (t) nesaistītiem klientiem |
| --- | --- |
| Visi ES ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Indeksēti | 100 | 99 | 108 | 88 | 64 |

(107)

Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu rezultātiem eksports samazinājās mazāk nekā iekšzemes pārdevumi, neatkarīgi no tā, vai tiek pārbaudīti visi Savienības ražotāji, vai tikai atlasītie ražotāji. Attiecība uz eksporta pārdevumu apjoma tendencēm attiecīgajā periodā saistība ar Savienības ražošanas nozari varētu iezīmēt šādu tendenci:

18.   tabula

Savienības ražošanas nozare — eksporta pārdevumi (t) nesaistītiem klientiem

Visi ES ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Indeksēti

100

99

108

88

64

| (108) | Jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi samazinājās lēnāk, nekā pārdevumi Savienības tirgū. Tas varētu nozīmēt, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir īpaši nozīmīgs Savienības tirgū. Ņemot vērā šo sakarību un eksporta lielo daļu Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjomā (pastāvīgi 39–50 % attiecīgajā periodā), Savienības ražotāju konkurētnespēju var droši noraidīt. |
| --- | --- |

(108)

Jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumi samazinājās lēnāk, nekā pārdevumi Savienības tirgū. Tas varētu nozīmēt, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir īpaši nozīmīgs Savienības tirgū. Ņemot vērā šo sakarību un eksporta lielo daļu Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjomā (pastāvīgi 39–50 % attiecīgajā periodā), Savienības ražotāju konkurētnespēju var droši noraidīt.

3.4.   ĶTR importa par dempinga cenām konkurētspēja un Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas

| (109) | Sakausējumu cenu lielā nestabilitāte un vispārējās tendences tirgus pieprasījumā izraisīja ievērojamas svārstības svarīgāko izejvielu cenās izstrādājuma ražošanai, uz ko attiecas izmeklēšana. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  19.   tabula












  Savienības ražošanas nozare — ražošanas izmaksas (EUR par t) |
| --- | --- |
| Atlasītie ražotāji | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | IP |
| Indeksēti | 100 | 120 | 119 | 124 | 118 |

(109)

Sakausējumu cenu lielā nestabilitāte un vispārējās tendences tirgus pieprasījumā izraisīja ievērojamas svārstības svarīgāko izejvielu cenās izstrādājuma ražošanai, uz ko attiecas izmeklēšana. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

19.   tabula

Savienības ražošanas nozare — ražošanas izmaksas (EUR par t)

Atlasītie ražotāji

2006

2007

2008

2009

IP

Indeksēti

100

120

119

124

118

| (110) | Kā norādīts iepriekš 78. apsvērumā, ĶTR svarīgāko izejvielu tirgus ir ļoti izkropļots. Ņemot vērā šos izkropļojumus, ĶTR ražotājiem eksportētājiem acīmredzami ir iespēja veikt attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus uz Savienības tirgu, veidojot cenas, kas ir mazāk atkarīgas no izejvielu cenām, un pārdot attiecīgo produktu lētāk par Savienības tirgū valdošajām cenām. Citiem vārdiem sakot, izkropļojumu dēļ Ķīnas izejvielu tirgū, ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu ražotājiem salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari ir negodīga konkurences priekšrocība. Šie izkropļojumi visticamāk sekmējuši, ka Ķīnas ražotāji saglabājuši ĶTR dempinga importa zemāku cenu līmeni. |
| --- | --- |

(110)

Kā norādīts iepriekš 78. apsvērumā, ĶTR svarīgāko izejvielu tirgus ir ļoti izkropļots. Ņemot vērā šos izkropļojumus, ĶTR ražotājiem eksportētājiem acīmredzami ir iespēja veikt attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus uz Savienības tirgu, veidojot cenas, kas ir mazāk atkarīgas no izejvielu cenām, un pārdot attiecīgo produktu lētāk par Savienības tirgū valdošajām cenām. Citiem vārdiem sakot, izkropļojumu dēļ Ķīnas izejvielu tirgū, ĶTR nerūsējoša tērauda cauruļu ražotājiem salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozari ir negodīga konkurences priekšrocība. Šie izkropļojumi visticamāk sekmējuši, ka Ķīnas ražotāji saglabājuši ĶTR dempinga importa zemāku cenu līmeni.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (111) | Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šā spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem 2007. un 2008. gadā, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīzē būtiski samazinājās pieprasījuma līmenis. |
| --- | --- |

(111)

Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šā spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties īpaši labvēlīgiem tirgus apstākļiem 2007. un 2008. gadā, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīzē būtiski samazinājās pieprasījuma līmenis.

| (112) | Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no trešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas eksporta rādītāji un citi faktori, ieskaitot faktorus, kas saistīti ar izkropļojumiem ĶTR izejvielu tirgū, visticamāk nav faktori, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas IP nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(112)

Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no trešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas eksporta rādītāji un citi faktori, ieskaitot faktorus, kas saistīti ar izkropļojumiem ĶTR izejvielu tirgū, visticamāk nav faktori, kas varētu pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas IP nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

| (113) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(113)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

| (114) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt Komisijai skaidri secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt Komisijai skaidri secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.

| (115) | Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Divi importētāji un viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(115)

Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Divi importētāji un viens lietotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā.

1.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (116) | Viens Savienības ražotājs iebilda pret antidempinga pasākumu ieviešanu, jo uzņēmums daļēji iegādājas neapstrādātus neapstrādātas nerūsējoša tērauda dobas sagataves no ĶTR, lai tās turpmāk pārstrādātu gatavās caurulēs. Tomēr ražotājs izgatavot mazāk nekā 2 % Savienības produkcijas. |
| --- | --- |

(116)

Viens Savienības ražotājs iebilda pret antidempinga pasākumu ieviešanu, jo uzņēmums daļēji iegādājas neapstrādātus neapstrādātas nerūsējoša tērauda dobas sagataves no ĶTR, lai tās turpmāk pārstrādātu gatavās caurulēs. Tomēr ražotājs izgatavot mazāk nekā 2 % Savienības produkcijas.

| (117) | Jāatgādina, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdevumu rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti. |
| --- | --- |

(117)

Jāatgādina, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdevumu rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti.

| (118) | Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās tiks novērsta un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis. |
| --- | --- |

(118)

Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās tiks novērsta un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.

| (119) | No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Tas acīmredzami novestu pie turpmākiem samazinājumiem ražošanā un rūpnīcu slēgšanas Savienība, kas izraisītu būtisku nodarbinātības samazinājumu. |
| --- | --- |

(119)

No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Tas acīmredzami novestu pie turpmākiem samazinājumiem ražošanā un rūpnīcu slēgšanas Savienība, kas izraisītu būtisku nodarbinātības samazinājumu.

| (120) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

2.   Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā

| (121) | Kā minēts iepriekš, atlasi neveica attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem, un tikai divi nesaistītie importētāji pilnībā sadarbojās izmeklēšanas gaitā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai neliela daļa šo divu importētāju apgrozījuma bija saistīta ar ĶTR attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu. |
| --- | --- |

(121)

Kā minēts iepriekš, atlasi neveica attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem, un tikai divi nesaistītie importētāji pilnībā sadarbojās izmeklēšanas gaitā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai neliela daļa šo divu importētāju apgrozījuma bija saistīta ar ĶTR attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu.

| (122) | Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja relatīvi mazu daļu no visa ĶTR importa IP (daudz mazāk par 10 %). Ņemot vērā lielās maržas, ko guva importētāji, IP veicot attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu, var pieņemt, ka antidempinga nodokļu ieviešanas dēļ to rentabilitātes līmenis samazināsies. Tomēr neviens no importētājiem nesniedza argumentus, saskaņā ar kuriem antidempinga maksājumu ieviešana būtu pret to interesēm. Turklāt, tā kā abi uzņēmumi veic tādu nerūsējoša tērauda cauruļu tālākpārdošanu, kuru izcelsme nav ĶTR (ieskaitot Savienības izcelsmes caurules), tie var arī novirzīt iepirkumus uz piegādātājiem, kas nav ĶTR piegādātāji un uz kuriem neattiecas maksājumi. |
| --- | --- |

(122)

Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja relatīvi mazu daļu no visa ĶTR importa IP (daudz mazāk par 10 %). Ņemot vērā lielās maržas, ko guva importētāji, IP veicot attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu, var pieņemt, ka antidempinga nodokļu ieviešanas dēļ to rentabilitātes līmenis samazināsies. Tomēr neviens no importētājiem nesniedza argumentus, saskaņā ar kuriem antidempinga maksājumu ieviešana būtu pret to interesēm. Turklāt, tā kā abi uzņēmumi veic tādu nerūsējoša tērauda cauruļu tālākpārdošanu, kuru izcelsme nav ĶTR (ieskaitot Savienības izcelsmes caurules), tie var arī novirzīt iepirkumus uz piegādātājiem, kas nav ĶTR piegādātāji un uz kuriem neattiecas maksājumi.

| (123) | Neviens cits importētājs nesadarbojās, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotas piezīmes. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(123)

Neviens cits importētājs nesadarbojās, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotas piezīmes. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

3.   Lietotāju intereses

| (124) | Nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, uz kurām attiecas šī procedūra, ir daudz pielietojumu (sk. iepriekš 17. apsvērumu). Neraugoties uz to, sadarbojās tikai viens lietotājs, kas izmanto nerūsējošā tērauda caurules gaisa dzesētāju un gaisa dzesināšanas kondensatoru ražošanai, un IP tas importēja mazāk nekā 1 % no kopējā ĶTR importa. Tomēr provizoriski var secināt, ka ļoti ierobežota lietotāju sadarbība nozīmē to, ka kopumā ietekme uz lietotāju nozaru rentabilitāti un finanšu stāvokli būs visai maza. |
| --- | --- |

(124)

Nerūsējoša tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm, uz kurām attiecas šī procedūra, ir daudz pielietojumu (sk. iepriekš 17. apsvērumu). Neraugoties uz to, sadarbojās tikai viens lietotājs, kas izmanto nerūsējošā tērauda caurules gaisa dzesētāju un gaisa dzesināšanas kondensatoru ražošanai, un IP tas importēja mazāk nekā 1 % no kopējā ĶTR importa. Tomēr provizoriski var secināt, ka ļoti ierobežota lietotāju sadarbība nozīmē to, ka kopumā ietekme uz lietotāju nozaru rentabilitāti un finanšu stāvokli būs visai maza.

| (125) | No šā lietotāja atbildēm uz anketas jautājumiem var secināt, ka uzņēmumu būtiski neietekmēs antidempinga pasākumi, arī tā nodaļu, kura izmanto nerūsējoša tērauda caurules. Salīdzinot attiecīgā ražojuma importa vērtību ar tās nodaļas apgrozījumu, kura izmanto importētās preces, ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(125)

No šā lietotāja atbildēm uz anketas jautājumiem var secināt, ka uzņēmumu būtiski neietekmēs antidempinga pasākumi, arī tā nodaļu, kura izmanto nerūsējoša tērauda caurules. Salīdzinot attiecīgā ražojuma importa vērtību ar tās nodaļas apgrozījumu, kura izmanto importētās preces, ietekmi var uzskatīt par nenozīmīgu.

| (126) | Tomēr, ņemot vērā šā lietotāja datus, nevar izslēgt, ka dažus lietotājuzņēmumus, kuri izmanto daudz lielākus nerūsējuša tērauda cauruļu daudzumus, ko importē no ĶTR, varētu negatīvi ietekmēt antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr, ņemot vērā šā lietotāja datus, nevar izslēgt, ka dažus lietotājuzņēmumus, kuri izmanto daudz lielākus nerūsējuša tērauda cauruļu daudzumus, ko importē no ĶTR, varētu negatīvi ietekmēt antidempinga pasākumi.

| (127) | No informācijas, ko iesniedzis vienīgais lietotājs, kas sadarbojas, nav iespējams aplēst visas lietotāju nozares kopējo nodarbinātu Savienībā, ņemot vērā ierobežotu pārstāvību un lietojumu plašo klāstu. |
| --- | --- |

(127)

No informācijas, ko iesniedzis vienīgais lietotājs, kas sadarbojas, nav iespējams aplēst visas lietotāju nozares kopējo nodarbinātu Savienībā, ņemot vērā ierobežotu pārstāvību un lietojumu plašo klāstu.

| (128) | Turklāt jāatzīmē, ka pasākumu līmenis visticamāk neliegs ĶTR uzņēmumiem turpināt piegādes Savienības tirgū (lai gan par lielākām cenām, kas nerada kaitējumu). Turklāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves ražošanas jauda un alternatīvie importa avoti no dažādām trešajām valstīm norāda, ka piegādes drošības riski, kas attiecas uz nerūsējoša tērauda caurulēm, Savienības tirgū nepastāv. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt jāatzīmē, ka pasākumu līmenis visticamāk neliegs ĶTR uzņēmumiem turpināt piegādes Savienības tirgū (lai gan par lielākām cenām, kas nerada kaitējumu). Turklāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves ražošanas jauda un alternatīvie importa avoti no dažādām trešajām valstīm norāda, ka piegādes drošības riski, kas attiecas uz nerūsējoša tērauda caurulēm, Savienības tirgū nepastāv.

| (129) | Turklāt, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pēdējā laika grūtībām, tā joprojām ir lielākais piegādātājs Savienības lietotāju nozarei. Ja neieviestu pasākumus un ja Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis turpmāk pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares pastāvēšana būtu apdraudēta, kas arī lietotājiem Savienībā radītu piegādes riskus. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt, neraugoties uz Savienības ražošanas nozares pēdējā laika grūtībām, tā joprojām ir lielākais piegādātājs Savienības lietotāju nozarei. Ja neieviestu pasākumus un ja Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis turpmāk pasliktinātos, Savienības ražošanas nozares pastāvēšana būtu apdraudēta, kas arī lietotājiem Savienībā radītu piegādes riskus.

| (130) | Kopumā, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi ir Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(130)

Kopumā, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi ir Savienības interesēs.

4.   Secinājums par Savienības interesēm

| (131) | Var secināt, ka pasākumu ieviešana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdevumu apjomus, pārdevumu cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem. |
| --- | --- |

(131)

Var secināt, ka pasākumu ieviešana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdevumu apjomus, pārdevumu cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.

| (132) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (133) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (134) | Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka pietiekamā līmenī, lai novērstu dempingu, bet nepārsniedzot kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tiek uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t.i., bez importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(134)

Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka pietiekamā līmenī, lai novērstu dempingu, bet nepārsniedzot kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodara imports par dempinga cenām. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tiek uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t.i., bez importa par dempinga cenām.

| (135) | Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12 % apmērā. Tomēr līdzšinējie pierādījumi neliecina, ka šo rentabilitāti varētu panākt parastos tirgus apstākļos. Pat izņēmuma apstākļos 2007. gadā Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt tādu rentabilitātes līmeni. Balstoties uz izmeklēšanā savāktajiem datiem, provizoriski tiek secināts, ka 5 % peļņa ir atbilstoša, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(135)

Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12 % apmērā. Tomēr līdzšinējie pierādījumi neliecina, ka šo rentabilitāti varētu panākt parastos tirgus apstākļos. Pat izņēmuma apstākļos 2007. gadā Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt tādu rentabilitātes līmeni. Balstoties uz izmeklēšanā savāktajiem datiem, provizoriski tiek secināts, ka 5 % peļņa ir atbilstoša, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (136) | Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(136)

Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.

| (137) | Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.






  Uzņēmums/uzņēmumi | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 56,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 71,5 % |

(137)

Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.

Uzņēmums/uzņēmumi

Kaitējuma novēršanas līmenis

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

56,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

71,5 %

2.   Pagaidu pasākumi

| (138) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējuma novēršanas līmeni saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir kaitējuma starpība. |
| --- | --- |

(138)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējuma novēršanas līmeni saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir kaitējuma starpība.

| (139) | Ņemot vēra augsto Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, visu pārējo uzņēmumu likmi nosaka saskaņā ar atlasīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, augstāko likmi. Uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir uzskaitīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.






  Uzņēmums/uzņēmumi | Pagaidu maksājums |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 56,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 71,5 % |

(139)

Ņemot vēra augsto Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni, visu pārējo uzņēmumu likmi nosaka saskaņā ar atlasīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, augstāko likmi. Uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir uzskaitīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.

Uzņēmums/uzņēmumi

Pagaidu maksājums

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

56,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

71,5 %

| (140) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami „visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(140)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami „visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (141) | Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (8), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(141)

Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (8), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

| (142) | Lai pienācīgi īstenotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(142)

Lai pienācīgi īstenotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību.

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (143) | Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti, |
| --- | --- |

(143)

Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums konkrētu nerūsējoša tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam, izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 (TARIC kodi 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 un 7304900091) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums/uzņēmumi | Pagaidu maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,5 % | B120 |
| Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,2 % | B118 |
| Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,0 % | B119 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 56,6 % | B121 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 71,5 % | B999 |

Uzņēmums/uzņēmumi

Pagaidu maksājums

TARIC papildkods

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu

71,5 %

B120

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan

48,2 %

B118

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong

48,0 %

B119

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

56,6 %

B121

Visi pārējie uzņēmumi

71,5 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 27. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 265, 30.9.2010., 10. lpp.

2

(3)  Recent trends in steel trade and trade-related policy measures, OECD report, 2010, DSTI/SU/SC(2010)15, p. 14; China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive, and Illegal, 2008, report by the Speciality Steel Industry of North America, available at http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/20081014_report.pdf; Chinese government subsidies to the stainless steel industry, 2007, report by the Speciality steel industry of North America, available at http://www.ssina.com/news/releases/pdf_releases/chinese_govt_subsidies0407.pdf; also The Reform Myth, How China is using state power to create the world's dominant steel industry, The American Iron & Steel Institute, The Steel Manufacturers Association, 2010; http://www.ustr.gov/webfm_send/2694.

3

(4)  Iepriekš minētie Speciality Steel Industry of North America (Ziemeļamerikas Speciālā tērauda nozare) ziņojumi ar atsauci uz Tenth 5-Year Plan of Industrial Structure Adjustment.

4

Speciality Steel Industry of North America

Tenth 5-Year Plan of Industrial Structure Adjustment

(5)  The third WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system, WT/TPR/S/230, pieejams: http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp330_e.htm; un The second WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system, WT/TPR/S/199, pieejams: http://www.wto.org/english/tratop_e/tpr_e/tp299_e.htm.

5

The third WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system

The second WTO Review of China’s trade policies and practices and their impact on the functioning of the multilateral trading system

(6)  Sk. konkrēti WT/TPR/S/230, 44. lpp.

6

(7)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv 105 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate-General for Trade

Direction H

Direction H

Office Nerv 105

Office Nerv 105

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

---

I PIELIKUMS

| (1) | Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(1)

Baofeng Steel Group Co.Ltd., Lishui,

| (2) | Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou, |
| --- | --- |

(2)

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube Co.Ltd., Changzhou,

| (3) | Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(3)

Huadi Steel Group Co.Ltd., Wenzhou,

| (4) | Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou, |
| --- | --- |

(4)

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes Co.Ltd, Huzhou,

| (5) | Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(5)

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture Co.Ltd., Huzhou,

| (6) | Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(6)

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Huzhou,

| (7) | Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing, |
| --- | --- |

(7)

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group Co.Ltd., Beijing,

| (8) | Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin |
| --- | --- |

(8)

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Jiangyin

| (9) | Lixue Group Co.Ltd., Ruian, |
| --- | --- |

(9)

Lixue Group Co.Ltd., Ruian,

| (10) | Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(10)

Shanghai Crystal Palace Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (11) | Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(11)

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube Co., Ltd., Shanghai,

| (12) | Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(12)

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe Co.Ltd., Shanghai,

| (13) | Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai, |
| --- | --- |

(13)

Shanghai Tianbao Stainless Steel Co.Ltd., Shanghai,

| (14) | Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai, |
| --- | --- |

(14)

Shanghai Tianyang Steel Tube Co.Ltd, Shanghai,

| (15) | Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(15)

Wen zZhou Xindeda Stainless Steel Material Co.Ltd., Wenzhou,

| (16) | Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(16)

Wenzhou Baorui Steel Co.Ltd., Wenzhou,

| (17) | Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing, |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube Co.Ltd., Jixing,

| (18) | Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing, |
| --- | --- |

(18)

Zhejiang Easter Steel Pipe Co.Ltd., Jiaxing,

| (19) | Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing Co.Ltd., Wenzhou,

| (20) | Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(20)

Zhejiang Guobang Steel Co.Ltd., Lishui,

| (21) | Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(21)

Zhejiang Hengyuan Steel Co.Ltd., Lishui,

| (22) | Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City, |
| --- | --- |

(22)

Zhejiang Jiashang Stainless Steel Co.Ltd., Jiaxing City,

| (23) | Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (24) | Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou, |
| --- | --- |

(24)

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals Co.Ltd., Huzhou,

| (25) | Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(25)

Zhejiang Kanglong Steel Co.Ltd., Lishui,

| (26) | Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town, |
| --- | --- |

(26)

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture Co.Ltd., Xiping Town,

| (27) | Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou, |
| --- | --- |

(27)

Zhejiang Tianbao Industrial Co.Ltd., Wenzhou,

| (28) | Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui, |
| --- | --- |

(28)

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe Co.Ltd., Lishui,

| (29) | Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town. |
| --- | --- |

(29)

Zhejiang Yida Special Steel Co.Ltd., Xiping Town.

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formātā.

| 1) | Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1)

Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats.

| 2) | Šāda deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildkods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

2)

Šāda deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās nerūsējoša tērauda bezšuvju caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis uzņēmums (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese) (TARIC papildkods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

---

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 628/2011

(2011. gada 28. jūnijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 28. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AR | 23,1 |
| EC | 23,1 |
| MK | 48,7 |
| TR | 40,0 |
| ZZ | 33,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,6 |
| ZZ | 116,6 |
| 0709 90 70 | EC | 28,8 |
| TR | 113,1 |
| ZZ | 71,0 |
| 0805 50 10 | AR | 59,8 |
| BR | 40,6 |
| TR | 68,6 |
| UY | 70,8 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,5 |
| BR | 77,6 |
| CA | 105,9 |
| CL | 96,2 |
| CN | 76,7 |
| NZ | 114,3 |
| US | 168,4 |
| UY | 64,1 |
| ZA | 94,8 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 293,0 |
| XS | 152,4 |
| ZZ | 178,4 |
| 0809 20 95 | TR | 337,3 |
| ZZ | 337,3 |
| 0809 30 | EC | 116,4 |
| TR | 179,1 |
| XS | 55,8 |
| ZZ | 117,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AR

23,1

EC

23,1

MK

48,7

TR

40,0

ZZ

33,7

0707 00 05

TR

116,6

ZZ

116,6

0709 90 70

EC

28,8

TR

113,1

ZZ

71,0

0805 50 10

AR

59,8

BR

40,6

TR

68,6

UY

70,8

ZA

107,6

ZZ

69,5

0808 10 80

AR

133,5

BR

77,6

CA

105,9

CL

96,2

CN

76,7

NZ

114,3

US

168,4

UY

64,1

ZA

94,8

ZZ

103,5

0809 10 00

AR

89,7

TR

293,0

XS

152,4

ZZ

178,4

0809 20 95

TR

337,3

ZZ

337,3

0809 30

EC

116,4

TR

179,1

XS

55,8

ZZ

117,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 629/2011

(2011. gada 28. jūnijs),

ar ko groza ar Regulu (ES) Nr. 867/2010 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 625/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2010./11. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 867/2010 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 625/2011 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2010./11. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (ES) Nr. 867/2010 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 28. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 259, 1.10.2010., 3. lpp.

3

(4)  OV L 168, 28.6.2011., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2011. gada 29. jūnija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,75 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 51,93 | 1,89 |
| 1701 99 10 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,93 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

49,75

0,00

1701 11 90 (1)

49,75

0,00

1701 12 10 (1)

49,75

0,00

1701 12 90 (1)

49,75

0,00

1701 91 00 (2)

51,93

1,89

1701 99 10 (2)

51,93

0,00

1701 99 90 (2)

51,93

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/27

---

PADOMES LĒMUMS 2011/380/KĀDP

(2011. gada 28. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2010/330/KĀDP par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā EUJUST LEX-IRAQ

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/330/KĀDP (1), ar ko Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā EUJUST LEX-IRAQ (“misija”) pagarināja vēl uz 24 mēnešiem līdz 2012. gada 30. jūnijam. Lēmums par finanšu atsauces summu laikposmam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam ir jāpieņem Padomei. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 14. jūnijā pieņēma Lēmumu 2010/330/KĀDP (1), ar ko Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā EUJUST LEX-IRAQ (“misija”) pagarināja vēl uz 24 mēnešiem līdz 2012. gada 30. jūnijam. Lēmums par finanšu atsauces summu laikposmam no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam ir jāpieņem Padomei.

| (2) | Misija savas pilnvaras īsteno situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Misija savas pilnvaras īsteno situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/330/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/330/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/330/KĀDP ar šo groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Mācības notiek Irākā un attiecīgajā reģionā, kā arī Savienībā. EUJUST LEX-IRAQ misijai ir biroji Briselē un Bagdādē, tostarp viena biroja nodaļa Basrā, gatavojoties iespējamai biroja atvēršanai, ja tiks pieņemts šāds lēmums. EUJUST LEX-IRAQ ir arī birojs Erbīlā (Kurdistānas reģionā).”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 2. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Mācības notiek Irākā un attiecīgajā reģionā, kā arī Savienībā. EUJUST LEX-IRAQ misijai ir biroji Briselē un Bagdādē, tostarp viena biroja nodaļa Basrā, gatavojoties iespējamai biroja atvēršanai, ja tiks pieņemts šāds lēmums. EUJUST LEX-IRAQ ir arī birojs Erbīlā (Kurdistānas reģionā).”;

| 2) | lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Finanšu atsauces summa ar misiju saistītu izdevumu segšanai no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 27 250 000.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Finanšu atsauces summa ar misiju saistītu izdevumu segšanai no 2011. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 27 250 000.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2011. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

FAZEKAS S.

---

(1)  OV L 149, 15.6.2010., 12. lpp.

1

---

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 24. jūnijs)

par ekoloģisko kritēriju noteikšanu ES ekomarķējuma piešķiršanai lubrikantiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4447)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/381/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt tiem produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt tiem produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām.

| (3) | Komisijas Lēmumā 2005/360/EK (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības lubrikantiem, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmumā 2005/360/EK (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības lubrikantiem, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam.

| (4) | Šie kritēriji tikuši pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Šie kritēriji tikuši pārskatīti, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (5) | Skaidrības labad Lēmums 2005/360/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad Lēmums 2005/360/EK ir jāaizstāj.

| (6) | Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru ražotajiem produktiem atbilstīgi Lēmumā 2005/360/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums lubrikantiem, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Ražotājiem būtu arī jāatļauj ar Lēmumā 2005/360/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz minētā lēmuma spēkā esamības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(6)

Ir jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru ražotajiem produktiem atbilstīgi Lēmumā 2005/360/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums lubrikantiem, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Ražotājiem būtu arī jāatļauj ar Lēmumā 2005/360/EK vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem saistītus pieteikumus iesniegt līdz minētā lēmuma spēkā esamības termiņa beigām.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Produktu grupa “lubrikanti” ietver šādas kategorijas.

| 1. | : | kategorija | : | hidrauliskie šķidrumi un traktora transmisijas eļļas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | : | kategorija | : | konsistentās smērvielas un deidvuda cauruļu smērvielas |
| 3. | : | kategorija | : | motorzāģu ķēžu eļļas, betona veidņu antiadhezīvie līdzekļi, tērauda trošu lubrikanti, deidvuda cauruļu eļļas un citi pilnīga izlietojuma lubrikanti. |
| 4. | : | kategorija | : | eļļas divtaktu dzinējiem |
| 5. | : | kategorija | : | industriālās un kuģu transmisijas eļļas. |

1.

:

kategorija

:

hidrauliskie šķidrumi un traktora transmisijas eļļas

2.

:

kategorija

:

konsistentās smērvielas un deidvuda cauruļu smērvielas

3.

:

kategorija

:

motorzāģu ķēžu eļļas, betona veidņu antiadhezīvie līdzekļi, tērauda trošu lubrikanti, deidvuda cauruļu eļļas un citi pilnīga izlietojuma lubrikanti.

4.

:

kategorija

:

eļļas divtaktu dzinējiem

5.

:

kategorija

:

industriālās un kuģu transmisijas eļļas.

2. pants

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “lubrikants” ir preparāts, kas sastāv no bāzes šķidruma un piedevām; |
| --- | --- |

1)

“lubrikants” ir preparāts, kas sastāv no bāzes šķidruma un piedevām;

| 2) | “bāzes šķidrums” ir eļļošanas šķidrums, kura plūstamība, novecošanās, eļļošanas spēja, pretnodiluma īpašības, kā arī tās kontaminantu suspendēšanas īpašības nav uzlabotas, pievienojot piedevas; |
| --- | --- |

2)

“bāzes šķidrums” ir eļļošanas šķidrums, kura plūstamība, novecošanās, eļļošanas spēja, pretnodiluma īpašības, kā arī tās kontaminantu suspendēšanas īpašības nav uzlabotas, pievienojot piedevas;

| 3) | “viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, tostarp piedevas, kas vajadzīgas produktu stabilitātes saglabāšanai, kā arī jebkādi ražošanas procesā radušies piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var atdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti un ķīmisko sastāvu. |
| --- | --- |

3)

“viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, tostarp piedevas, kas vajadzīgas produktu stabilitātes saglabāšanai, kā arī jebkādi ražošanas procesā radušies piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var atdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti un ķīmisko sastāvu.

| 4) | “biezinātājs” ir viela vai vairākas vielas, kas ietilpst bāzes šķidruma sastāvā un kas tiek izmantota eļļošanas šķidruma, vai konsistentās smērvielas iebiezināšanai vai reoloģisko īpašību modificēšanai; |
| --- | --- |

4)

“biezinātājs” ir viela vai vairākas vielas, kas ietilpst bāzes šķidruma sastāvā un kas tiek izmantota eļļošanas šķidruma, vai konsistentās smērvielas iebiezināšanai vai reoloģisko īpašību modificēšanai;

| 5) | “galvenais komponents” ir jebkura viela, kura masas daļa ir lielāka par 5 % no lubrikanta masas; |
| --- | --- |

5)

“galvenais komponents” ir jebkura viela, kura masas daļa ir lielāka par 5 % no lubrikanta masas;

| 6) | “piedeva” ir viela vai maisījums, kura primārās funkcijas ir plūstamības, novecošanas, eļļošanas spējas un pretnodiluma īpašību vai kontaminantu suspendēšanas īpašību uzlabošana; |
| --- | --- |

6)

“piedeva” ir viela vai maisījums, kura primārās funkcijas ir plūstamības, novecošanas, eļļošanas spējas un pretnodiluma īpašību vai kontaminantu suspendēšanas īpašību uzlabošana;

| 7) | “konsistentā smērviela” ir biezs vai daļēji iebiezināts maisījums, kas sastāv no biezinātāja, un kura sastāvā var ietvert arī citus ingredientus, kas piešķir šķidrajam lubrikantam speciālas īpašības. |
| --- | --- |

7)

“konsistentā smērviela” ir biezs vai daļēji iebiezināts maisījums, kas sastāv no biezinātāja, un kura sastāvā var ietvert arī citus ingredientus, kas piešķir šķidrajam lubrikantam speciālas īpašības.

3. pants

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu piešķir tikai tādiem lubrikantiem, kuri pieskaitāmi šā lēmuma 1. pantā noteiktajai produktu grupai “lubrikanti”, kas atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

Ekoloģiskie kritēriji produktu grupai “lubrikanti” un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

5. pants

Administratīvos nolūkos produktu grupai “lubrikanti” piešķirtais ciparu kods ir “027”.

6. pants

Lēmumu 2005/360/EK atceļ.

7. pants

1.   Neskarot 6. panta noteikumus, pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “lubrikanti” ietilpstošajiem produktiem, kas iesniegti pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma, novērtē atbilstoši Lēmuma 2005/360/EK nosacījumiem.

2.   Pieteikumi ES ekomarķējuma saņemšanai produktu grupā “lubrikanti” ietilpstošajiem produktiem, kas iesniegti no šā lēmuma pieņemšanas datuma, bet vēlākais līdz 2011. gada 30. jūnijam, var būt balstīti uz kritērijiem, kas izklāstīti Lēmumā 2005/360/EK vai kritērijiem, kas izklāstīti šajā lēmumā.Šie pieteikumi tiks novērtēti saskaņā ar kritērijiem, uz kuriem tie tika balstīti.

3.   Ja ES ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas novērtēts saskaņā ar Lēmumā 2005/360/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ES ekomarķējumu ir atļauts izmantot 12 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 118, 5.5.2005., 26. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju mērķi

Šo kritēriju mērķis, jo īpaši, ir veicināt tādu produktu noietu, kuri to lietošanas laikā mazāk ietekmē ūdeni un augsni un satur lielu daļu bioloģiskas izcelsmes materiāla.

KRITĒRIJI

| 1. | Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi |
| --- | --- |

1.

Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

| 2. | Atsevišķu vielu aizliegšana |
| --- | --- |

2.

Atsevišķu vielu aizliegšana

| 3. | Papildprasības attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē |
| --- | --- |

3.

Papildprasības attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē

| 4. | Bioloģiskā noārdīšanās un bioakumulācijas potenciāls |
| --- | --- |

4.

Bioloģiskā noārdīšanās un bioakumulācijas potenciāls

| 5. | Atjaunojamās izejvielas |
| --- | --- |

5.

Atjaunojamās izejvielas

| 6. | Minimālie tehniskie raksturlielumi |
| --- | --- |

6.

Minimālie tehniskie raksturlielumi

| 7. | Uz ES ekomarķējuma norādāmā informācija |
| --- | --- |

7.

Uz ES ekomarķējuma norādāmā informācija

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

a)   Prasības

Konkrētās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Ja pieteikuma iesniedzējam tiek izvirzīta prasība kompetentajai iestādei sniegt deklarācijas, dokumentus, analīžu un testēšanas rezultātus vai citus pierādījumus tam, ka attiecīgais produkts atbilst izvirzītajiem kritērijiem, ar to tiek saprasti dokumenti, ko sniedz pats pretendents un/vai tā piegādātājs(-i) un/vai šā piegādātāja piegādātājs(-i) utt., atkarībā no apstākļiem.

Piedevas, biezinātāja vai bāzes šķidruma piegādātājs nepieciešamo informāciju var sniegt tieši kompetentajai iestādei.

Ja iespējams, testēšana jāizdara laboratorijās, kuras atbilst standartā EN ISO 17025 vai tam ekvivalentā standartā noteiktajām vispārīgajām prasībām.

Vajadzības gadījumā var izmantot citas testēšanas metodes nekā tās, kuras ir norādītas katram kritērijam, ja pieteikumu novērtējošā kompetentā iestāde atzīst šādas metodes par ekvivalentām.

Vajadzības gadījumā kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas verifikācijas.

Vispārējā sistēma lubrikanta produkta sastāvā ietilpstošās vielas novērtēšanai norādīta 1. tabulā.

b)   Mērījumu robežvērtības

Visas sastāvā ietilpstošās vielas, kuru masas daļa ir lielāka par 0,010 masas %, un kas pievienotas ar nodomu un/vai apzināti veidotas lubrikanta ķīmiskās reakcijas rezultātā, ir skaidri jānorāda, minot to nosaukumus un to masas koncentrācijas, kā arī, vajadzības gadījumā, to CAS un EK reģistrācijas numurs.

Kritērijus izmanto šādi:

| — | izmantotajiem lubrikantiem piemēro kritērijus 1. a, 6. un 7., |
| --- | --- |

—

izmantotajiem lubrikantiem piemēro kritērijus 1. a, 6. un 7.,

| — | katrai noteiktajai vielai, kas pievienota ar nodomu vai kuru masas daļa ir lielāka par 0,010 masas %, piemēro 1. b un 2. kritēriju, |
| --- | --- |

—

katrai noteiktajai vielai, kas pievienota ar nodomu vai kuru masas daļa ir lielāka par 0,010 masas %, piemēro 1. b un 2. kritēriju,

| — | katrai noteiktajai vielai, kas pievienota ar nodomu vai kuru masas daļa ir lielāka par 0,10 masas %, piemēro 3., 4. un 5. kritēriju. |
| --- | --- |

—

katrai noteiktajai vielai, kas pievienota ar nodomu vai kuru masas daļa ir lielāka par 0,10 masas %, piemēro 3., 4. un 5. kritēriju.

Turklāt noteikto vielu kopējā daļa, kam nepiemēro 3. un 4. kritēriju, masas daļa nedrīkst būt lielāka par 0,5 masas %.

ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

1. kritērijs.   Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

a)   Bīstamās vielas un maisījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu 6. panta 6. punktu produkti vai to daļas nedrīkst saturēt vielas (jebkurā veidā, arī nanomateriāla veidā), kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (1) vai Padomes Direktīvu 67/548/EEK (2) atbilst klasifikācijas kritērijiem ar turpmāk minētajiem bīstamības apzīmējumiem un riska frāzēm, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) 57. pantā minētās vielas. Turpmāk minētās riska frāzes galvenokārt attiecas uz vielām. Par nanoformām, kas produktam pievienotas ar noteiktu nolūku, jāiegūst liecības par atbilstību šīm kritērijam pie visām koncentrācijām.

Bīstamības apzīmējumi un riska frāzes:

| Bīstamības apzīmējums (4) | Riska frāze (5) |
| --- | --- |
| H300 Norijot iestājas nāve | R28 |
| H301 Toksisks, ja norīts | R25 |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpvados | R65 |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | R27 |
| H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu | R24 |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | R26 |
| H331 Toksisks, ja ieelpo | R23 |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R68 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka izraisa vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Ir aizdomas, ka var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam | R60; R61; R60-61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam | R60-R63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61-R62 |
| H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R62 |
| H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam | R63 |
| H361fd Ir aizdomas, ka var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam | R62-63 |
| H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotiem bērniem | R64 |
| H370 Rada orgānu bojājumus | R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Var izraisīt orgānu bojājumus | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošā vai atkārtotā iedarbībā | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā var bojāt orgānus | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām | R50-53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām | R51-53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R52-53 |
| H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |
| EUH059 Bīstams ozona slānim | R59 |
| EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes | R29 |
| EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes | R31 |
| EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes | R32 |
| EUH070 Toksisks, nonākot saskarē ar acīm | R39-41 |

Bīstamības apzīmējums (4)

Riska frāze (5)

H300 Norijot iestājas nāve

R28

H301 Toksisks, ja norīts

R25

H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpvados

R65

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

R27

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

R24

H330 Ieelpojot iestājas nāve

R26

H331 Toksisks, ja ieelpo

R23

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R68

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka izraisa vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam

R61

H360FD Ir aizdomas, ka var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam

R60; R61; R60-61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam

R60-R63

H360Df Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61-R62

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R62

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam

R63

H361fd Ir aizdomas, ka var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu vēl nedzimušam bērnam

R62-63

H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotiem bērniem

R64

H370 Rada orgānu bojājumus

R39/23; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošā vai atkārtotā iedarbībā

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā var bojāt orgānus

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām

R50-53

H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām

R51-53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R52-53

H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

EUH059 Bīstams ozona slānim

R59

EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes

R29

EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes

R31

EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes

R32

EUH070 Toksisks, nonākot saskarē ar acīm

R39-41

Šis kritērijs attiecas arī uz šādiem bīstamības apzīmējumiem un riska frāzēm:

| Bīstamības apzīmējums (6) | Riska frāze (7) |
| --- | --- |
| H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu. | R42 |
| H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju. | R43 |
| H314 Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus. | R34; R35 |
| H319 Izraisa nopietnu acu kairinājumu. | R36 |
| H315 Kairina ādu. | R38 |
| EUH066 Atkārtota iedarbība var radīt sausu ādu vai izraisīt tās sprēgāšanu. | R66 |
| H336 Var izraisīt miegainību un reiboņus. | R67 |

Bīstamības apzīmējums (6)

Riska frāze (7)

H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu.

R42

H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju.

R43

H314 Izraisa smagus ādas apdegumus un acu bojājumus.

R34; R35

H319 Izraisa nopietnu acu kairinājumu.

R36

H315 Kairina ādu.

R38

EUH066 Atkārtota iedarbība var radīt sausu ādu vai izraisīt tās sprēgāšanu.

R66

H336 Var izraisīt miegainību un reiboņus.

R67

Iepriekš minētā prasība neattiecas uz tādām vielām vai maisījumiem, kas pēc pārstrādes maina īpašības (piemēram, vairs nav biopieejami, notiek ķīmiskas pārvērtības) tādā veidā, ka identificētās bīstamības tiem vairs nav.

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta a), b) vai c) punktā noteiktajiem kritērijiem atbilstošo vielu masas koncentrācija masas daļa nedrīkst būt lielāka par 0,010 masas %. Ja robežkoncentrācijas attiecas uz vielām, kas atbilst 57. panta a), b) vai c) punktā noteiktajiem kritērijiem, tās nedrīkst būt lielākas par vienu desmitdaļu (1/10) no mazākās noteiktās koncentrācijas vērtības, ja vien šī vērtība nav lielāka par 0,010 masas %.

Atkāpes no 1. a kritērija ir norādītas 1. tabulā.

Kritērija novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs informāciju, kurā precīzi norādīts produkta sastāvs, iesniedz kompetentajai iestādei. Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību šim kritērijam vielām produktā, pamatojoties uz informāciju, kurā' ietilpst vismaz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII pielikumā norādītā informācija. Šādai informācijai īpaši jāattiecas uz noteiktu vielas veidu, tostarp nanomateriāliem, kas izmantoti šajā produktā. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī ingredientu sarakstu un attiecīgās drošības datu lapas saskaņā ar II pielikumu Regulai (EK) Nr. 1907/2006 attiecībā uz produktu, kā arī attiecībā uz visām sastāvā uzskaitītajām vielām. Robežkoncentrācijas norāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

Ir jābūt pieejamiem pietiekamiem datiem, lai varētu novērtēt produkta apdraudējumu videi (kā to norāda bīstamības apzīmējumi H400–H413 vai brīdinājumi par risku: Produkta R 50, R 50/53, R 51/53, R 52, R 52/53, R 53) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 vai Direktīvu 67/548/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (8).

Produkta radīto apdraudējumu videi novērtē, izmantojot standartmetodi, kā tas ir norādīts Direktīvas 1999/45/EK III pielikumā vai ar summēšanas metodi, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1272/2008 4.1.3.5.2. sadaļā. Tomēr, kā tas ir noteikts minētās Direktīvas 1999/45/EK III pielikuma C daļā vai Regulas (EK) Nr. 1272/2008 4.1.3.3. sadaļā, preparāta (produkta preparāta vai piedevu paketes) testēšanas rezultātus var izmantot, lai modificētu klasifikāciju attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē, kāda tiktu iegūta, izmantojot standartmetodi vai summēšanas metodi.

b)   Vielas, kas ietvertas sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu

No Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktā minētā izņēmuma nepiešķir atkāpi vielām, kas identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas apzināmo vielu sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta noteikumiem un kuras ir maisījumos koncentrācijās, kas lielākas par 0,010 masas %.

Novērtēšana un verifikācija. To vielu saraksts, kuras noteiktas kā tādas, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas apzināmo vielu sarakstā saskaņā ar 59. pantu Regulā (EK) Nr. 1907/2006, ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp.

Atsauce uz šo sarakstu jāsniedz pieteikuma iesniegšanas dienā.

Robežkoncentrācijas norāda drošības datu lapās saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 453/2010 (9) II pielikuma 3.2.1. sadaļas c) punktu.

2. kritērijs.   Atsevišķu vielu aizliegšana

Šādas noteiktās vielas nav atļautas tādā daudzumā, kas lielāks par 0,010 masas % no gatavā produkta:

| — | vielas, kuras ir minētas Savienības prioritāro vielu sarakstā ūdens politikas jomā, kas iekļauts X pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (10), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (11), kā arī OSPAR ķīmisku vielu prioritārās rīcības sarakstā (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu=00950304450000_000000_000000), |
| --- | --- |

—

vielas, kuras ir minētas Savienības prioritāro vielu sarakstā ūdens politikas jomā, kas iekļauts X pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (10), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (11), kā arī OSPAR ķīmisku vielu prioritārās rīcības sarakstā (http://www.ospar.org/content/content.asp?menu=00950304450000_000000_000000),

| — | organisko vielu halogēnatvasinājumi un nitrīti, |
| --- | --- |

—

organisko vielu halogēnatvasinājumi un nitrīti,

| — | metāli un metālu savienojumi, izņemot nātriju, kāliju, magniju un kalciju. Biezinātāju sastāvā var iekļaut arī litija un/vai alumīnija savienojumus, taču, ja šī koncentrācija nav lielāka par citos šajā pielikumā minētajos kritērijos noteikto koncentrāciju. |
| --- | --- |

—

metāli un metālu savienojumi, izņemot nātriju, kāliju, magniju un kalciju. Biezinātāju sastāvā var iekļaut arī litija un/vai alumīnija savienojumus, taču, ja šī koncentrācija nav lielāka par citos šajā pielikumā minētajos kritērijos noteikto koncentrāciju.

Novērtēšana un verifikācija. Atbilstība šīm prasībām ir jāapliecina rakstiski un jāparaksta uz ekomarķējumu kandidējošajam pieteikuma iesniedzējam.

3. kritērijs.   Papildprasības attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē

Pieteikuma iesniedzējam ir jāapliecina produkta atbilstība 3.1. vai 3.2. kritērija prasībām.

3.1. kritērijs.   Prasības lubrikantam un tā galvenajiem komponentiem

Jāsniedz ar galvenajiem komponentiem un maisījumiem saistītus datus par akūtu toksicitāti ūdens vidē.

Datus par akūtu toksicitāti ūdens vidē par katru galveno komponentu jānorāda attiecībā uz šādiem diviem trofiskiem līmeņiem: aļģēm un dafnijām (12). Katra galvenā komponenta toksicitātes ūdens vidē robežatšķaidījumam ir jābūt vismaz 100 mg/l.

Datus par izmantoto lubrikantu akūto toksicitāti ūdens vidē norāda par katru no šādiem trim trofiskiem līmeņiem: aļģēm, dafnijām un zivīm. Toksicitātes ūdens vidē robežatšķaidījumam attiecībā uz lubrikantu 1. un 5. kategorijā ir jābūt vismaz 100 mg/l un attiecībā uz lubrikantu 2., 3. un 4. kategorijā ir jābūt vismaz 1 000 mg/l.

2. tabulā ir apkopotas prasības dažādajām lubrikantu kategorijām saskaņā ar 3.1. kritēriju.

Novērtēšana un verifikācija. Pieņem datus par toksicitāti vai nu jūras ūdenī vai saldūdeņos. Testēšanu veic saskaņā ar un izmantojot šādās vadlīnijās minētās izmēģinājumiem izmantotās attiecīgās sugas: ISO/DIS 10253 vai OECD 201 vai Padomes Regulas (EK) Nr. 440/2008 (13) pielikuma C.3. daļu (attiecībā uz aļģēm), ISO TC 147/SC5/WG2 vai OECD 202, vai Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.2. daļu (attiecībā uz dafnijām) un OECD 203 vai Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.1. daļu (attiecībā uz zivīm). Pēc vienošanās ar kompetento iestādi ir pieļaujamas arī ekvivalentas testēšanas metodes. Pieļauj tikai (72 h) ErC50 attiecībā uz aļģēm, (48 h) EC50 attiecībā uz dafnijām un (96 h) LC50 attiecībā uz zivīm.

3.2. kritērijs.   Prasības attiecībā uz katru noteikto vielu, kuras masas daļa ir lielāka par 0,10 masas %

Toksicitātes ilgstošā iedarbībā testēšanas rezultātus, kas ir nenovērojamas iedarbības (NOEC) datu veidā, norāda par katru no šādiem diviem ūdens trofiskiem līmeņiem: dafnijām un zivīm.

Ja toksicitātes ilgstošā iedarbībā testēšanas rezultātu nav, akūtas toksicitātes testēšanas rezultātus ūdens vidē norāda par katru no šādiem diviem ūdens trofiskiem līmeņiem; aļģēm un dafnijām. Katrā no piecām lubrikanta kategorijām vienai vai vairākām vielām var būt noteikts toksicitātes līmenis ūdens vidē, ievērojot 1. tabulā noteikto kumulatīvo masas koncentrāciju.

Novērtēšana un verifikācija. Nenovērojamas iedarbības (NOEC) datus par diviem trofiskiem līmeņiem, dafnijām un zivīm, nosaka ar šādām testēšanas metodēm: Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.20. daļa un C.14. daļa attiecībā uz dafnijām un zivīm vai ar ekvivalentām testēšanas metodēm pēc vienošanās ar kompetento iestādi.

Attiecībā uz aļģēm un dafnijām pieņem vai nu jūras un saldūdeņu akūtas toksicitātes datus. Testēšanu jūras ūdenī veic saskaņā ar un izmantojot šādās vadlīnijās minētās izmēģinājumiem izmantotās attiecīgās sugas: ISO/DIS 10253 vai OECD 201 vai Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.3. daļa attiecībā uz aļģēm, ISO TC 147/SC5/WG2 vai OECD 202 vai Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.2. daļa attiecībā uz dafnijām un ESAO 203 vai Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.1. daļa attiecībā uz zivīm. Ir pieļaujams izmantot arī ekvivalentas testēšanas metodes pēc vienošanās ar kompetento iestādi. Attiecībā uz aļģēm pieļaujama tikai (72 h)ErC50 un (48 h)EC50 attiecībā uz dafnijām.

Novērtēšana un verifikācija 3.1. un 3.2. kritērijam: augstas kvalitātes testēšanas pārskatus un literatūras datus (testēšana saskaņā ar atbilstošiem protokoliem un GLP – labu laboratorijas praksi), tostarp arī attiecīgās norādes, iesniedz kompetentajai iestādei, lai pierādītu atbilstību prasībām, kas 1. tabulā noteiktas attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē.

Nedaudz šķīstošu vielu un preparātu (< 10 mg/l) toksicitātes noteikšanai ūdens vidē var izmantot ūdenī uzņemtās daļas (Water Accommodated Fraction, WAF) metodi. Klasifikācijas kritērijiem tieši var izmantot noteikto slodzes līmeni, kas dažkārt tiek dēvēts par LL50 un ir saistīts ar letālo slodzi. WAF sagatavošanā jāseko rekomendācijām, kas noteiktas vienā no šīm vadlīnijām: ECETOC Tehniskajā ziņojumā Nr. 20 (1986.), OECD 1992 301 III pielikumā vai ISO Vadošajā dokumentā ISO 10634, vai ASTM D6081-98 (“Standard Practice for Aquatic Toxicity Testing for Lubricants: Sample Preparation and Results Interpretation or Equivalent Methods”). Turklāt pierādījumus par to, ka viela nav toksiska un tās šķīdība ūdenī ir ierobežota, uzskata par atbilstību minētā kritērija prasībām.

Pētījumi par toksicitāti ūdens vidē nav jāveic, ja:

| — | vielas, bāzes šķidruma vai piedevu klasifikācija jau norādīta Lubrikantu vielu klasifikācijas sarakstā vai |
| --- | --- |

—

vielas, bāzes šķidruma vai piedevu klasifikācija jau norādīta Lubrikantu vielu klasifikācijas sarakstā vai

| — | var iesniegt derīgu atbilstību apliecinošu dokumentu no kompetentās iestādes vai |
| --- | --- |

—

var iesniegt derīgu atbilstību apliecinošu dokumentu no kompetentās iestādes vai

| — | pastāv maza iespēja, ka bioloģiskās membrānas šķērsos vielas, kuru molmasa > 800 g/mol vai molekulārais diametrs > 1,5 nm (> 15 Å) vai |
| --- | --- |

—

pastāv maza iespēja, ka bioloģiskās membrānas šķērsos vielas, kuru molmasa > 800 g/mol vai molekulārais diametrs > 1,5 nm (> 15 Å) vai

| — | viela ir polimērs, un tā zem 1 000 g/mol frakcijas masas daļa ir mazāka par 1 % vai |
| --- | --- |

—

viela ir polimērs, un tā zem 1 000 g/mol frakcijas masas daļa ir mazāka par 1 % vai

| — | viela ir ļoti vāji šķīstoša ūdenī (šķīdība ūdenī < 10 μg/l), |
| --- | --- |

—

viela ir ļoti vāji šķīstoša ūdenī (šķīdība ūdenī < 10 μg/l),

jo šādas vielas netiek uzskatītas par toksiskām ūdenstilpnēs esošajām aļģēm un dafnijām.

Ja tas ir lietderīgi, vielu šķīdība ūdenī ir jānosaka atbilstoši OECD 105 (vai ar ekvivalentām testēšanas metodēm).

Polimēra frakciju, kuras molmasa ir mazāka par 1 000 g/mol, nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma A.19. daļu vai ar ekvivalentām testēšanas metodēm.

4. kritērijs.   Bioloģiskā noārdīšanās un bioakumulācijas potenciāls

Prasības attiecībā uz bioloģisko noārdīšanos un bioakumulācijas potenciālu ir jāizpilda katrai norādītajai vielai, kuras masas daļa ir lielāka par 0,10 %.

Lubrikanta sastāvā nedrīkst ietilpt vielas, kas: gan bioloģiski nenoārdās, gan ir (potenciāli) bioakumulatīvas.

Tomēr lubrikanta sastāvā var ietilpt viena vai vairākas vielas līdz kumulatīvajai masas koncentrācijai, kas norādīta 1. tabulā, kurām raksturīga noteikta bioloģiskā noārdīšanās un potenciāla vai reāla bioakumulācija.

Novērtēšana un verifikācija. Atbilstība jāpierāda, sniedzot šādu informāciju:

Kvalitatīvus testēšanas pārskatus un literatūras datus (testēšana saskaņā ar pieņemamiem protokoliem un GLP), tostarp attiecīgas norādes par katras sastāvā ietilpstošās vielas bioloģisko noārdīšanos un, ja nepieciešams, par tās (potenciālo) bioakumulāciju.

4.1.   Bioloģiskā noārdīšanās

Viela tiek uzskatīta par pilnīgi bioloģiski noārdāmu (aerobos apstākļos), ja:

| 1. | 28 dienu pētījumā par bioloģisko noārdīšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, ESAO 306, OECD 310 ir sasniegti šādi bioloģiskās noārdīšanās līmeņi:






  — | ≥ 70 %, testējot pilnīgu bioloģisko noārdīšanos, balstoties uz izšķīdušā organiskā oglekļa līmeni, |
| --- | --- | --- |

1.

28 dienu pētījumā par bioloģisko noārdīšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, ESAO 306, OECD 310 ir sasniegti šādi bioloģiskās noārdīšanās līmeņi:

—

≥ 70 %, testējot pilnīgu bioloģisko noārdīšanos, balstoties uz izšķīdušā organiskā oglekļa līmeni,

| — | ≥ 60 % no teorētiskās maksimālās vērtības testējot pilnīgu bioloģisko noārdīšanos, balstoties uz skābekļa patēriņu vai oglekļa dioksīda ģenerāciju; |
| --- | --- |

—

≥ 60 % no teorētiskās maksimālās vērtības testējot pilnīgu bioloģisko noārdīšanos, balstoties uz skābekļa patēriņu vai oglekļa dioksīda ģenerāciju;

Ne vienmēr testējot pilnīgu bioloģisko noārdīšanos būs iespējams izmantot 10 dienu perioda principu. Ja viela sasniedz pieļaujamo bioloģiskās noārdīšanās līmeni 28 dienu laikā, bet ne 10 dienu periodā, jāņem vērā zemāks noārdīšanās ātrums.

| 2. | BSP5/TSP vai BSP5/ĶSP attiecība ir ≥ 0,5. BSP5/(TSP vai ĶSP) attiecību var izmantot tikai tad, ja nav pieejami dati, kas ir iegūti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, OECD 306, OECD 310 vai izmantojot ekvivalentas testēšanas metodes. BSP5 ir jānosaka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.5. daļai vai ekvivalentām metodēm, bet ĶSP ir jānosaka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.6. daļai vai ekvivalentām metodēm. |
| --- | --- |

2.

BSP5/TSP vai BSP5/ĶSP attiecība ir ≥ 0,5. BSP5/(TSP vai ĶSP) attiecību var izmantot tikai tad, ja nav pieejami dati, kas ir iegūti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, OECD 306, OECD 310 vai izmantojot ekvivalentas testēšanas metodes. BSP5 ir jānosaka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.5. daļai vai ekvivalentām metodēm, bet ĶSP ir jānosaka atbilstoši Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.6. daļai vai ekvivalentām metodēm.

Viela tiek uzskatīta par viegli bioloģiski noārdāmu, ja ir iegūti šādi rezultāti:

| — | bioloģiskā noārdīšanās > 70 % saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.9. daļu vai OECD 302 C vieglas bioloģiskās noārdāmības rādītājiem, vai izmantojot ekvivalentas metodes, vai |
| --- | --- |

—

bioloģiskā noārdīšanās > 70 % saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.9. daļu vai OECD 302 C vieglas bioloģiskās noārdāmības rādītājiem, vai izmantojot ekvivalentas metodes, vai

| — | bioloģiskā noārdīšanās > 20 %, bet < 60 % pēc 28 dienām testējot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, ESAO 306, OECD 310, balstoties uz skābekļa patēriņa vai oglekļa dioksīda ģenerācijas parametriem, vai izmantojot ekvivalentas metodes. |
| --- | --- |

—

bioloģiskā noārdīšanās > 20 %, bet < 60 % pēc 28 dienām testējot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.4. daļu, ESAO 306, OECD 310, balstoties uz skābekļa patēriņa vai oglekļa dioksīda ģenerācijas parametriem, vai izmantojot ekvivalentas metodes.

Bioloģiskās noārdīšanās tests nav jāveic, ja:

| — | vielas, bāzes šķidruma vai piedevu klasifikācija jau norādīta Lubrikanta vielu klasifikācijas sarakstā vai var iesniegt derīgu atbilstību apliecinošu dokumentu no kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

—

vielas, bāzes šķidruma vai piedevu klasifikācija jau norādīta Lubrikanta vielu klasifikācijas sarakstā vai var iesniegt derīgu atbilstību apliecinošu dokumentu no kompetentās iestādes.

| — | Viela tiek uzskatīta par tādu, kas bioloģiski nenoārdās, ja to testējot iegūtie rezultāti neatbilst pilnīgas vai vieglas bioloģiskās noārdīšanās kritērijiem. |
| --- | --- |

—

Viela tiek uzskatīta par tādu, kas bioloģiski nenoārdās, ja to testējot iegūtie rezultāti neatbilst pilnīgas vai vieglas bioloģiskās noārdīšanās kritērijiem.

Vielas bioloģiskās noārdīšanās aptuvenai noteikšanai pieteikuma iesniedzējs var izmantot arī ļoti līdzīgas vielas datus. Šādu datu izmantošana vielas bioloģiskās noārdīšanās novērtēšanā ir pieļaujama, ja references viela no produktā izmantotās vielas atšķiras tikai ar vienu funkcionālo grupu vai fragmentu. Ja references viela bioloģiski noārdās viegli un funkcionālajai grupai ir pozitīva ietekme uz aerobo bioloģisko noārdīšanos, tad izmantotā viela var tikt uzskatīta par tādu, kas bioloģiski noārdās viegli. Funkcionālās grupas vai fragmenti, kas pozitīvi ietekmē bioloģisko noārdīšanos, ir šādi: alifātiskais un aromātiskais spirts [-OH], alifātiskā un aromātiskā skābe [-C(= O)-OH], aldehīds [-CHO], esteris [-C(= O)-O-C], amīds [-C(= O)-N vai -C(= S)-N]. Pretendentam ir jāsniedz adekvāta un ticama references vielas izpētes dokumentācija. Ja salīdzinājumā tiek izmantots fragments, kas nav viens no šiem iepriekš minētajiem, pretendentam ir jāsniedz adekvāta un ticama izpētes dokumentācija, kas apliecina funkcionālās grupas pozitīvo ietekmi uz struktūras ziņā līdzīgu vielu bioloģisko noārdīšanos.

4.2.   Bioakumulācija

(Potenciālā) bioakumulācija nav jānosaka, ja vielai:

| — | molmasa MM ir > 800 g/mol vai |
| --- | --- |

—

molmasa MM ir > 800 g/mol vai

| — | molekulārais diametrs ir > 1,5 nm (> 15 Å) vai |
| --- | --- |

—

molekulārais diametrs ir > 1,5 nm (> 15 Å) vai

| — | oktanola-ūdens sadalījuma koeficienta log Kow < 3 vai > 7 vai |
| --- | --- |

—

oktanola-ūdens sadalījuma koeficienta log Kow < 3 vai > 7 vai

| — | izmērīts BCF (biokoncentrēšanās koeficients), kas ir ≤ 100 L/kg vai |
| --- | --- |

—

izmērīts BCF (biokoncentrēšanās koeficients), kas ir ≤ 100 L/kg vai

| — | ir polimērs, un tā zem 1 000 g/mol frakcijas masas daļa ir mazāka par 1 %. |
| --- | --- |

—

ir polimērs, un tā zem 1 000 g/mol frakcijas masas daļa ir mazāka par 1 %.

Tā kā lielākā daļa lubrikantu sastāvā ietilpstošo vielu ir visai hidrofobas, BCF vērtība ir jābalsta uz lipīdu saturu un jāpievērš īpaša uzmanība, lai tiktu nodrošināts pietiekams ekspozīcijas laiks.

Biokoncentrēšanās koeficients (BCF) ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma C.13. daļu vai ekvivalentām testēšanas metodēm.

Oktanola/ūdens sadalījuma koeficienta logaritms (log Kow) ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 440/2008 pielikuma A.8. daļu vai OECD 123, vai ekvivalentām testēšanas metodēm. Ja organiskā viela nav virsmaktīvā viela un ja nav eksperimentāli iegūta lieluma, var izmantot aprēķina metodi. Ir atļautas šādas aprēķina metodes: CLOGP, LOGKOW, (KOWWIN) un SPARC. Ar jebkuru šo aprēķina metodi aprēķinātās log Kow vērtības < 3 vai > 7 norāda, ka viela nav bioakumulatīva.

Log Kow vērtības attiecas vienīgi uz organiskajām vielām. Lai novērtētu neorganisko savienojumu, virsmaktīvo vielu un dažu metālorganisko savienojumu bioakumulācijas potenciālu, ir jāveic atsevišķi BCF mērījumi.

5. kritērijs.   Atjaunojamās izejvielas

Lietošanai gatava produkta sastāvā jābūt šādai no atjaunojamām izejvielām iegūta oglekļa masas daļai:

| — | ≥ 50 % 1. kategorijai, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % 1. kategorijai,

| — | ≥ 45 % 2. kategorijai, |
| --- | --- |

—

≥ 45 % 2. kategorijai,

| — | ≥ 70 % 3. kategorijai, |
| --- | --- |

—

≥ 70 % 3. kategorijai,

| — | ≥ 50 % 4. kategorijai, |
| --- | --- |

—

≥ 50 % 4. kategorijai,

| — | ≥ 50 % 5. kategorijai. |
| --- | --- |

—

≥ 50 % 5. kategorijai.

Ar oglekļa saturu atjaunojamajās izejvielās šajā gadījumā saprot komponenta A × [C atomu skaits komponentā A, kas ir no (augu) eļļām vai (dzīvnieku) taukiem, dalīts ar kopējo C atomu skaitu komponentā A] masas procentos, plus komponenta B × [C atomu skaits komponentā B, kas ir no (augu) eļļām vai (dzīvnieku) taukiem, dalīts ar kopējo C atomu skaitu komponentā B] masas procentos, plus komponenta C × [C atomu skaits komponentā C, kas ir no (augu) eļļām vai (dzīvnieku) taukiem, dalīts ar kopējo C atomu skaitu komponentā C] masas procentos, utt.

Pieteikuma iesniedzējs pieteikuma veidlapā norāda galvenā komponenta atjaunojamā materiāla(-u) tipu (-us), avotu (-us) un izcelsmi.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam kompetentajai iestādei ir jāiesniedz deklarācija, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

6. kritērijs.   Minimālie tehniskie raksturlielumi

| a) | Hidrauliskajiem šķidrumiem: jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas patlaban noteikti ISO 15380 2. līdz 5. tabulā. Piegādātājs savu produktu informācijas lapā ieraksta, kuri 2 elastomēri ir testēti. |
| --- | --- |

a)

Hidrauliskajiem šķidrumiem: jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas patlaban noteikti ISO 15380 2. līdz 5. tabulā. Piegādātājs savu produktu informācijas lapā ieraksta, kuri 2 elastomēri ir testēti.

| b) | Industriālajām un kuģu transmisijas eļļām: jāatbilst vismaz tām tehnisko raksturlielumu prasībām, kas minētas DIN 51517. Piegādātājs savu produktu informācijas lapā ieraksta, kuras iedaļas (I, II vai III) tika izvēlētas. |
| --- | --- |

b)

Industriālajām un kuģu transmisijas eļļām: jāatbilst vismaz tām tehnisko raksturlielumu prasībām, kas minētas DIN 51517. Piegādātājs savu produktu informācijas lapā ieraksta, kuras iedaļas (I, II vai III) tika izvēlētas.

| c) | Motorzāģu ķēžu eļļām: Motorzāģu ķēžu eļļām ir jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas norādīti Blue Angel RAL UZ 48. |
| --- | --- |

c)

Motorzāģu ķēžu eļļām: Motorzāģu ķēžu eļļām ir jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas norādīti Blue Angel RAL UZ 48.

| d) | Kuģiem izmantojamo divtaktu dzinēju eļļām: Divtaktu dzinēju eļļām ir jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas norādīti NMMA TC-W3 “NMMA divtaktu benzīna dzinēju lubrikantu sertifikācijā (“NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants”)”. |
| --- | --- |

d)

Kuģiem izmantojamo divtaktu dzinēju eļļām: Divtaktu dzinēju eļļām ir jāatbilst vismaz tiem tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas norādīti NMMA TC-W3 “NMMA divtaktu benzīna dzinēju lubrikantu sertifikācijā (“NMMA Certification for Two-Stroke Cycle Gasoline Engine Lubricants”)”.

| e) | divtaktu dzinēju eļļām sauszemes lietojumiem: ir jāatbilst vismaz EGD līmeņa tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas noteikti ISO 13738:2000. |
| --- | --- |

e)

divtaktu dzinēju eļļām sauszemes lietojumiem: ir jāatbilst vismaz EGD līmeņa tehnisko raksturlielumu kritērijiem, kas noteikti ISO 13738:2000.

| f) | Visiem pārējiem lubrikantiem: ir jābūt lietojumam piemērotiem. |
| --- | --- |

f)

Visiem pārējiem lubrikantiem: ir jābūt lietojumam piemērotiem.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam kompetentajai iestādei ir jāiesniedz deklarācija, kas apliecina atbilstību šim kritērijam kopā ar saistīto dokumentāciju.

7. kritērijs.   Uz ekomarķējuma norādāmā informācija

Neobligātā papildus uzlīme ar šādu tekstu teksta rāmī:

| “— | samazināts kaitējums ūdens un augsnes videi lietošanas laikā, |
| --- | --- |

“—

samazināts kaitējums ūdens un augsnes videi lietošanas laikā,

| — | satur lielu daļu bioloģiskas izcelsmes materiāla”. |
| --- | --- |

—

satur lielu daļu bioloģiskas izcelsmes materiāla”.

Norādījumi par neobligātās papildus uzlīmes ar teksta rāmi izmantošanu atrodami sadaļā “Guidelines for Use of the EU Ecolabel Logo” tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam kompetentajai iestādei ir jāiesniedz produkta iepakojuma paraugs, uz kura ir redzams marķējums, kā arī deklarācija, kas apliecina atbilstību šim kritērijam.

1.   tabula

Kritēriji lubrikantam un katrai norādītajai vielai

| | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorija
  Kritēriji | Hidrauliskie šķidrumi, traktora transmisijas eļļas | Konsistentās smērvielas, deidvuda cauruļu smērvielas | Motorzāģu ķēžu eļļas, betona veidņu antiadhezīvie līdzekļi, tērauda trošu lubrikanti un citi pilnīga izlietojuma lubrikanti | Sauszemes lietojuma un kuģu divtaktu dzinēju eļļas | Industriālajās un kuģu transmisijas eļļas |
| Bīstamības apzīmējumi un riska frāzes, kas norāda apdraudējumu videi un cilvēka veselībai
  (Atkāpe 1.a kritērijam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Ar lubrikanta izmantošanu saistītās bīstamības veselībai vai videi apzīmējums vai riska frāze | Nav
  Regulā (EK) Nr. 1272/2008 oun Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi | Nav
  Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi | Nav
  Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi | Nav
  Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi | Nav
  Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi |
| Izņēmuma nosacījumi attiecībā uz atsevišķām vielām
  (1.b un 2. kritērijs) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Iekļautas OSPAR; Savienības prioritāro vielu sarakstā ūdens politikas jomā; organisko vielu halogēnatvasinājumi; nitrīti; metāli un metālu savienojumi, izņemot Na, K, Mg, Ca un attiecībā uz biezinātājiem – Li, Al; CMR 1.,2. kategorija (R45, R46, R49, R60 un R61); kandidātvielu saraksts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIV pielikumam | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % | < 0,010 % |
| Toksicitāte ūdens vidē
  (tikai 3.2. kritērijs) | To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās |
| 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Nav toksisks (D) | Akūta toksicitāte > 100 mg/l
  vai
  NOEC > 10 mg/l | Neierobežots |
| Kaitīgs (E) | 10 mg/l < Akūta toksicitāte ≤ 100 mg/l
  vai
  1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l | ≤ 20 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 20 |
| Toksisks (F) | 1 mg/l < Akūta toksicitāte ≤ 10 mg/l
  vai
  0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l | ≤ 5 | ≤ 1 | ≤ 0.5 | ≤ 1 | ≤ 5 |
| Ļoti toksisks (G) | Akūta toksicitāte ≤ 1 mg/l
  or
  NOEC ≤ 0,1 mg/l | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 0,1/M (14) | ≤ 1/M (14) |
| Bioloģiskā noārdīšanās un bioakumulācija
  (4. kritērijs) | To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās |
| 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Aerobos apstākļos bioloģiski pilnīgi noārdāmas (A) | > 90 | > 75 | > 90 | > 75 | > 90 |
| Viegli bioloģiski noārdāmas (B) | ≤ 5 | ≤ 25 | ≤ 5 | ≤ 20 | ≤ 5 |
| Nav bioloģiski noārdāmas UN NAV bioakumulatīvas | ≤ 5 | ≤ 5 | ≤ 10 | ≤ 5 |
| Nav bioloģiski noārdāmas UN IR bioakumulatīvas (X) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 |
| Frakcija nav novērtēta attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē (3.2. kritērijs) un bioloģisko noārdīšanos/bioakumulāciju (4. kritērijs) | To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās |
| 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 | < 0,5 |
| Ajaunojamība
  (5. kritērijs) | To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās |
| 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Uz oglekļa bāzes | ≥ 50 % | ≥ 45 % | ≥ 70 % | ≥ 50 % | ≥ 50 % |
| | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Minimālie tehniskie raksturlielumi
  (6. kritērijs) | Hidrauliskie šķidrumi ISO 15380, 2. līdz 5. tabula
  Traktora transmisijas eļļas Lietojumam piemēroti. | Lietojumam piemēroti. | Motorzāģu ķēžu eļļas: kā RAL UZ 48.
  Citi: lietojumam piemēroti | Eļļas, ko izmanto kuģiem (2T): kā NMMA TC-W3.
  2T-eļļas sauszemes lietojumiem: kā EGD, līmenis ISO 13738:2000. | Industriālās un kuģu transmisijas eļļas DIN 51517 |

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Kategorija

Kritēriji

Hidrauliskie šķidrumi, traktora transmisijas eļļas

Konsistentās smērvielas, deidvuda cauruļu smērvielas

Motorzāģu ķēžu eļļas, betona veidņu antiadhezīvie līdzekļi, tērauda trošu lubrikanti un citi pilnīga izlietojuma lubrikanti

Sauszemes lietojuma un kuģu divtaktu dzinēju eļļas

Industriālajās un kuģu transmisijas eļļas

Bīstamības apzīmējumi un riska frāzes, kas norāda apdraudējumu videi un cilvēka veselībai

(Atkāpe 1.a kritērijam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Ar lubrikanta izmantošanu saistītās bīstamības veselībai vai videi apzīmējums vai riska frāze

Nav

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 oun Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi

Nav

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi

Nav

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi

Nav

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi

Nav

Regulā (EK) Nr. 1272/2008 un Direktīvā 1999/45/EK noteiktā zemākā robežvērtība klasificēšanai ar riska frāzi

Izņēmuma nosacījumi attiecībā uz atsevišķām vielām

(1.b un 2. kritērijs)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Iekļautas OSPAR; Savienības prioritāro vielu sarakstā ūdens politikas jomā; organisko vielu halogēnatvasinājumi; nitrīti; metāli un metālu savienojumi, izņemot Na, K, Mg, Ca un attiecībā uz biezinātājiem – Li, Al; CMR 1.,2. kategorija (R45, R46, R49, R60 un R61); kandidātvielu saraksts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIV pielikumam

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

< 0,010 %

Toksicitāte ūdens vidē

(tikai 3.2. kritērijs)

To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Nav toksisks (D)

Akūta toksicitāte > 100 mg/l

vai

NOEC > 10 mg/l

Neierobežots

Kaitīgs (E)

10 mg/l < Akūta toksicitāte ≤ 100 mg/l

vai

1 mg/l < NOEC ≤ 10 mg/l

≤ 20

≤ 25

≤ 5

≤ 25

≤ 20

Toksisks (F)

1 mg/l < Akūta toksicitāte ≤ 10 mg/l

vai

0,1 mg/l < NOEC ≤ 1 mg/l

≤ 5

≤ 1

≤ 0.5

≤ 1

≤ 5

Ļoti toksisks (G)

Akūta toksicitāte ≤ 1 mg/l

or

NOEC ≤ 0,1 mg/l

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 0,1/M (14)

≤ 1/M (14)

Bioloģiskā noārdīšanās un bioakumulācija

(4. kritērijs)

To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Aerobos apstākļos bioloģiski pilnīgi noārdāmas (A)

> 90

> 75

> 90

> 75

> 90

Viegli bioloģiski noārdāmas (B)

≤ 5

≤ 25

≤ 5

≤ 20

≤ 5

Nav bioloģiski noārdāmas UN NAV bioakumulatīvas

≤ 5

≤ 5

≤ 10

≤ 5

Nav bioloģiski noārdāmas UN IR bioakumulatīvas (X)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

Frakcija nav novērtēta attiecībā uz toksicitāti ūdens vidē (3.2. kritērijs) un bioloģisko noārdīšanos/bioakumulāciju (4. kritērijs)

To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

< 0,5

Ajaunojamība

(5. kritērijs)

To vielu kumulatīvā masas daļa (%), kas ietilpst šādās kategorijās

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Uz oglekļa bāzes

≥ 50 %

≥ 45 %

≥ 70 %

≥ 50 %

≥ 50 %

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Minimālie tehniskie raksturlielumi

(6. kritērijs)

Hidrauliskie šķidrumi ISO 15380, 2. līdz 5. tabula

Traktora transmisijas eļļas Lietojumam piemēroti.

Lietojumam piemēroti.

Motorzāģu ķēžu eļļas: kā RAL UZ 48.

Citi: lietojumam piemēroti

Eļļas, ko izmanto kuģiem (2T): kā NMMA TC-W3.

2T-eļļas sauszemes lietojumiem: kā EGD, līmenis ISO 13738:2000.

Industriālās un kuģu transmisijas eļļas DIN 51517

| Reizināšanas koeficients (M) | Vielas LC50 vai EC50 vērtība (“L(E)C50”) |
| --- | --- |
| 1 | 0,1 < L(E)C50 ≤ 1 |
| 10 | 0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1 |
| 100 | 0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01 |
| 1 000 | 0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001 |
| Vielām ar LC50 un EC50 vērtību, kas mazāka par 0,0001 mg/l, attiecīgā masas koncentrācija tiek aprēķināta atbilstīgi (skaitļa 10 kārtas intervālos). |

Reizināšanas koeficients (M)

Vielas LC50 vai EC50 vērtība (“L(E)C50”)

1

0,1 < L(E)C50 ≤ 1

10

0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

100

0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

1 000

0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

Vielām ar LC50 un EC50 vērtību, kas mazāka par 0,0001 mg/l, attiecīgā masas koncentrācija tiek aprēķināta atbilstīgi (skaitļa 10 kārtas intervālos).

2.   tabula

Ar toksicitāti ūdens vidē saistītās prasības dažādām lubrikantu kategorijām – Nepieciešamie dati par lubrikantu un tā galvenajiem komponentiem

| 3.1. kritērijs | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svaiga lubrikanta akūta toksicitāte ūdens vidē trim trofiskajiem līmeņiem: aļģēm, dafnijām un zivīm | > 100 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 1 000 mg/l | > 100 mg/l |
| Akūta toksicitāte ūdens vidē katram galvenajam komponentam katrā no diviem trofiskajiem līmeņiem: aļģēm un dafnijām | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l | > 100 mg/l |

3.1. kritērijs

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Svaiga lubrikanta akūta toksicitāte ūdens vidē trim trofiskajiem līmeņiem: aļģēm, dafnijām un zivīm

> 100 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 1 000 mg/l

> 100 mg/l

Akūta toksicitāte ūdens vidē katram galvenajam komponentam katrā no diviem trofiskajiem līmeņiem: aļģēm un dafnijām

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

> 100 mg/l

---

(1)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(2)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(4)  Kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

(5)  Kā paredzēts Direktīvā 67/548/EEK.

(6)  Kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

(7)  Kā paredzēts Direktīvā 67/548/EEK.

(8)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

(9)  OV L 133, 31.5.2010., 1. lpp.

(10)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(11)  OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.

(12)  Vēžveidīgie var aizstāt dafnijas visā šajā lēmumā, ja tiek sniegti dati par jūras vidi.

(13)  OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.

(14)  M ir skaitļa 10 kārta, ko piemēro tām vielām, kas ir ļoti toksiskas ūdens vidē, kā, piemēram, Komisijas Direktīvas 2006/8/EK (OV L 19, 24.1.2006., 12. lpp.) 1.b tabulā iekļautās.

---

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/40

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 24. jūnijs)

par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4448)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/382/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu drīkst piešķirt tādiem produktiem, kuru ietekme uz vidi visā to aprites ciklā ir iespējami maza. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu drīkst piešķirt tādiem produktiem, kuru ietekme uz vidi visā to aprites ciklā ir iespējami maza.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts atbilstīgi produktu grupām noteikt attiecīgus ES ekomarķējuma kritērijus. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts atbilstīgi produktu grupām noteikt attiecīgus ES ekomarķējuma kritērijus.

| (3) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/342/EK (2) par līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām noteikti ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/342/EK (2) par līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām noteikti ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam.

| (4) | Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, minētie kritēriji ir pārskatīti. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, minētie kritēriji ir pārskatīti. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (5) | Skaidrības labad Lēmums 2005/342/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad Lēmums 2005/342/EK ir jāaizstāj.

| (6) | Jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām atbilstīgi Lēmumā 2005/342/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Līdz Lēmuma 2005/342/EK spēkā esamības termiņa beigām ražotājiem būtu jāatļauj iesniegt pieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar minētajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem vai kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām atbilstīgi Lēmumā 2005/342/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Līdz Lēmuma 2005/342/EK spēkā esamības termiņa beigām ražotājiem būtu jāatļauj iesniegt pieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar minētajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem vai kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām” pieskaitāmi visi trauku, māla vai fajansa izstrādājumu, galda piederumu, podu, katliņu un kastroļu, pannu, virtuves piederumu, u. c. mazgāšanai ar rokām paredzētie mazgāšanas līdzekļi.

Minētajā produktu grupā iekļauti lietošanai sadzīvē un profesionāliem lietojumiem paredzēti produkti. Šie produkti ir ķīmisko vielu maisījumi, un to sastāvā nedrīkst būt mikroorganismu, kurus pievienojis to ražotājs.

2. pants

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, produkta stabilitātes saglabāšanai vajadzīgās piedevas, ar ražošanas procesu saistīti piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var izdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti vai tās ķīmisko sastāvu; |
| --- | --- |

1)

“viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, produkta stabilitātes saglabāšanai vajadzīgās piedevas, ar ražošanas procesu saistīti piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var izdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti vai tās ķīmisko sastāvu;

| 2) | “produkts” (vai “maisījums”) ir divu vai vairāku savstarpēji nereaģējošu vielu maisījums vai šķīdums. |
| --- | --- |

2)

“produkts” (vai “maisījums”) ir divu vai vairāku savstarpēji nereaģējošu vielu maisījums vai šķīdums.

3. pants

Lai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķirtu ES ekomarķējumu līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām, tiem jāietilpst šā lēmuma 1. pantā definētajā produktu grupā “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām” un jāatbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

Produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām” noteiktie kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

5. pants

Administratīviem mērķiem produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām” piešķir kodu “019”.

6. pants

Atceļ Lēmumu 2005/342/EK.

7. pants

1.   Atkāpjoties no 6. panta noteikumiem, pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma iesniegtos pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktiem, kas ietilpst produktu grupā “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām”, novērtē saskaņā ar Lēmumā 2005/342/EK paredzētajiem noteikumiem.

2.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas, bet ne vēlāk kā līdz 2011. gada 30. jūnijam iesniegtos pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktiem, kas ietilpst produktu grupā “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām”, var sagatavot atbilstoši Lēmuma 2005/342/EK kritērijiem vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem. Šos pieteikumus novērtē atbilstoši tiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pieteikumi ir sagatavoti.

3.   Ja ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas izvērtēts atbilstoši Lēmumā 2005/342/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ekomarķējumu atļauts izmantot 12 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 24. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 115, 4.5.2005., 9. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Kritēriju mērķis jo īpaši ir tādu produktu popularizācija, kuru lietošana samazina toksisko vai citādi kaitīgo vielu noplūdes ūdens vidē, tādējādi samazinot vai novēršot riskus cilvēka veselībai un videi, kas saistīti ar kaitīgu vielu lietošanu, iespējami samazinot iepakojuma atkritumu daudzumu, sniedzot informāciju patērētājiem par attiecīgā produkta pareizu lietošanu, kas samazina tās ietekmi uz vidi.

KRITĒRIJI

| 1. | Toksicitāte ūdens organismiem |
| --- | --- |

1.

Toksicitāte ūdens organismiem

| 2. | Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja |
| --- | --- |

2.

Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja

| 3. | Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi |
| --- | --- |

3.

Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

| 4. | Smaržas |
| --- | --- |

4.

Smaržas

| 5. | Kodīgums |
| --- | --- |

5.

Kodīgums

| 6. | Iepakojuma prasības |
| --- | --- |

6.

Iepakojuma prasības

| 7. | Piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

7.

Piemērotība lietošanai

| 8. | Lietošanas instrukcijas |
| --- | --- |

8.

Lietošanas instrukcijas

| 9. | Informācija uz ES ekomarķējuma |
| --- | --- |

9.

Informācija uz ES ekomarķējuma

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

a)   Prasības

Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, pieņem, ka to izcelsme var būt attiecīgi no paša pieteikuma iesniedzēja un/vai tā piegādātāja(-iem) un/vai to piegādātāja(-iem) u. c.

Ja iespējams, testēšana jāveic laboratorijās, kuras atbilst standartā EN ISO 17025 vai tam ekvivalentā standartā noteiktajām vispārīgajām prasībām.

Attiecīgos gadījumos var izmantot citas testēšanas metodes nekā attiecīgajam kritērijam norādītās, ja kompetentā iestāde, kas novērtē pieteikumu, tās atzīst par ekvivalentām.

I papildinājumā aprakstīta Detergentu ingredientu datubāze (Detergent ingredient database, DID), saraksts, kurā ir dati par detergentu sastāvā plašāk lietotajiem ingredientiem. Tā jāizmanto datiem, pēc kuriem aprēķina toksiskuma robežatšķaidījumu (Critical Dilution Volume, CDV) un novērtē attiecīgo ingredientu bioloģiskās noārdīšanās spēju. Attiecībā uz vielām, kuras nav DID sarakstā, sniegti norādījumi par šim nolūkam vajadzīgo datu aprēķināšanu vai ekstrapolēšanu. DID saraksta jaunākā redakcija ir pieejama ES ekomarķējuma tīmekļa vietnē vai attiecīgo kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas verifikācijas.

b)   Mērījumu robežvērtības

Visām produkta sastāvā esošajām vielām, arī ingredientu piedevām (piemēram, konservantiem vai stabilizētājiem), kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir lielāka par 0,010 %, jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem, izņemot 1. kritēriju, kurā neatkarīgi no daudzuma jāiekļauj visas ar nolūku pievienotās vielas. Šiem kritērijiem jāatbilst arī piemaisījumiem, kas rodas ingredientu ražošanas procesā, kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir > 0,010 %.

c)   Standartdeva

Trauku mazgāšanai ar rokām paredzēto līdzekļu standartdeva, ko izmanto aprēķinos atbilstības dokumentēšanai ES ekomarķējuma kritērijiem, ir ražotāja rekomendētā attiecīgā produkta deva gramos, kas vajadzīga normāli netīru trauku mazgāšanai piemērota mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai.

ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

1. kritērijs –   Toksicitāte ūdens organismiem

Katras i-tās vielas toksiskuma robežatšķaidījumu ilgstošā iedarbībā (CDVchronic
  ) aprēķina pēc šāda vienādojuma:

Formula

kur masa(i)
  ir attiecīgās vielas masa (gramos), ko satur ražotāja rekomendētā deva, kas vajadzīga trauku mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai. DF(i)
  ir vielas noārdīšanās koeficients, un TFchronic (i)
  ir attiecīgās vielas toksicitātes koeficients (mg/l).

DF un TFchronic
  vērtības jānorāda atbilstoši detergentu ingredientu datubāzes saraksta A daļai (DID saraksta Adaļa) (I papildinājums). Ja attiecīgā viela nav iekļauta DID saraksta A daļā, pieteikuma iesniedzējam jāaprēķina attiecīgās vērtības pēc DID saraksta B daļā aprakstītās metodes (I papildinājums). Produkta CDVchronic
  aprēķina, summējot visu tā sastāvā esošo vielu CDVchronic
  .

CDVchronic
  jāaprēķina pēc ražotāja rekomendētā attiecīgā produkta devas gramos, kas vajadzīga normāli netīru trauku mazgāšanai piemērota mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai. Rekomendējamās devas CDVchronic
  , ko izsaka uz 1 litru trauku mazgāšanas šķīduma, nedrīkst būt lielāks par 3 800 l.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un CDVchronic
  , aprēķini, kas liecina par atbilstību minētajam kritērijam.

2. kritērijs –   Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja

a)   Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spēja (aerobos apstākļos)

Visām produkta sastāvā esošajām virsmaktīvajām vielām jābūt bioloģiski viegli noārdāmām.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un katras tā sastāvā esošās vielas funkcijas apraksts. DID saraksta A daļā (I papildinājums) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela ir bioloģiski noārdāma aerobos apstākļos (virsmaktīvās vielas, pie kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “R”, bioloģiski viegli noārdās). Par virsmaktīvajām vielām, kas nav iekļautas DID saraksta A daļā, jāiesniedz attiecīga informācija no literatūras datiem vai citiem avotiem vai attiecīgi testēšanas rezultāti, kas liecina, ka tās aerobos apstākļos ir bioloģiski noārdāmas. Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spējas testēšanas metodes norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (1). Virsmaktīvās vielas ir uzskatāmas par bioloģiski viegli noārdāmām, ja bioloģiskās noārdīšanās spēja (mineralizācija) 28 dienās, ko mēra pēc kādas no piecām turpmāk minētajām testēšanas metodēm, ir vismaz 60 %: CO2 tvaika fāzes headspace tests (OECD 310), oglekļa dioksīda (CO2) izdalīšanās modificētais Sturma tests (OECD 301B; Padomes Regulas (EK) Nr. 440/2008 (2) C.4-C metode), slēgto trauku metode (OECD 301D; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-E metode), manometriskā respirometrija (OECD 301F; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-D metode, vai MITI (I) tests (OECD 301C; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-F metode), vai attiecīgajām ekvivalentajām ISO standartos noteiktajām testēšanas metodēm. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja pēc 28 dienām ir vismaz 70 %, atkarībā no virsmaktīvās vielas fizikālajām īpašībām, tās vieglas bioloģiskas noārdāmības apstiprināšanai var izmantot kādu no šādām testēšanas metodēm: Ūdenī šķīstošā organiskā oglekļa (DOC) atkrāsošanās tests (OECD 301A; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-A metode) vai DOC skrīninga atkrāsošanās modificētais OECD tests (OECD 301E; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-B metode), vai attiecīgajām ekvivalentajām ISO standartos noteiktajām testēšanas metodēm. Pienācīgi jāpamato tādu testēšanas metožu piemērotība, kuru pamatā ir šķīstošā organiskā oglekļa mērījumi, jo šīs metodes var dot rezultātus, kas raksturo izdalīšanos, nevis bioloģiskās noārdīšanās spēju. Vieglas bioloģiskas noārdīšanās spējas testēšanā nevar izmantot preadaptāciju. “Desmit dienu loga” principu nepiemēro.

b)   Bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos

Virsmaktīvās vielas, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, kas nav klasificētas kā H400/R50 (ļoti toksiskas ūdens organismiem), var lietot produktu sastāvā, ievērojot turpmāk noteikto ierobežojumu.

Līdzekļu sastāvā virsmaktīvo vielu, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, kopā nedrīkst būt vairāk par 0,20 g rekomendētajā devā, ko izsaka uz 1 litru trauku mazgāšanas šķīduma.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un katras tā sastāvā esošās vielas funkcijas apraksts. DID saraksta A daļā (I papildinājums) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela bioloģiski noārdās anaerobos apstākļos (virsmaktīvajām vielām, par kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “Y”, anaerobos apstākļos ir bioloģiski noārdāmas). Par virsmaktīvajām vielām, kas nav iekļautas DID saraksta A daļā (OV L 115, 4.5.2005., 18. lpp.), jāiesniedz attiecīga informācija no literatūras datiem vai citiem avotiem, vai attiecīgi testēšanas rezultāti, kas liecina, ka attiecīgajām vielām piemīt bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos. Standartmetode bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos ir OECD 311, ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs) vai līdzvērtīga testēšanas metode, un prasība attiecībā uz noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos ir vismaz 60 %. Lai dokumentētu, ka anaerobos apstākļos bioloģiski noārdās vismaz 60 %, var izmantot arī citas testēšanas metodes, kurās modelēti attiecīgie anaerobie apstākļi (II papildinājums).

3. kritērijs –   Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

Turpmāk a), b) un c) daļā noteiktās prasības attiecas uz visām vielām vai maisījumiem, arī biocīdiem, krāsas aģentiem un smaržām, kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir lielāka par 0,010 %. Šis princips attiecas arī uz visām vielām maisījumos, ko izmanto produkta sastāvā, un kura masas daļa gatavajā produktā ir lielāka par 0,010 %. Produkta sastāvā iekļautajiem nanomateriāliem pie visām koncentrācijām jāatbilst 3. kritērija c) daļā noteiktajām prasībām.

a)   Vielas, kuras lietot aizliegts

Produktā kā tā sastāva daļa vai kā sastāvā iekļauta maisījuma daļa nedrīkst būt šādas vielas:

| — | alkilfeniletoksilāti (AFEO) un to atvasinājumi, |
| --- | --- |

—

alkilfeniletoksilāti (AFEO) un to atvasinājumi,

| — | EDTA (etilēndiamīntetraetiķskābe) un tās sāļi, |
| --- | --- |

—

EDTA (etilēndiamīntetraetiķskābe) un tās sāļi,

| — | 5-brom-5-nitro-1,3-dioksāns, |
| --- | --- |

—

5-brom-5-nitro-1,3-dioksāns,

| — | 2-brom-2-nitropropān-1,3-diols, |
| --- | --- |

—

2-brom-2-nitropropān-1,3-diols,

| — | diazolīndiurīnviela, |
| --- | --- |

—

diazolīndiurīnviela,

| — | formaldehīds, |
| --- | --- |

—

formaldehīds,

| — | nātrija hidroksimetilglicināts |
| --- | --- |

—

nātrija hidroksimetilglicināts

| — | –nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi, piemēram:






  — | muskusksilols: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols, |
| --- | --- | --- |

—

–nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi, piemēram:

—

muskusksilols: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols,

| — | muskusambreta: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluols, |
| --- | --- |

—

muskusambreta: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluols,

| — | muskusmoskēns: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindāns, |
| --- | --- |

—

muskusmoskēns: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindāns,

| — | musktibetīns: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzols, |
| --- | --- |

—

musktibetīns: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzols,

| — | muskusketons: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenons, |
| --- | --- |

—

muskusketons: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenons,

| — | HHCB-(1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopirāns), |
| --- | --- |

—

HHCB-(1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopirāns),

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralīns). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralīns).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju kopā ar attiecīgo ražotāju deklarācijām, kurās apstiprināts, ka šīs vielas produkta sastāvā nav iekļautas.

b)   Kā sastāva daļu vai kā sastāvā iekļauta maisījuma daļu nedrīkst izmantot tādus četraizvietotos amonija sāļus, kas viegli bioloģiski nenoārdās.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentus, kuri liecina par lietoto četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju.

c)   Bīstamās vielas un maisījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu 6. panta 6. punktu produkti vai to daļas nedrīkst saturēt vielas (jebkurā veidā, arī nanomateriāla veidā), kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (3) vai Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) atbilst klasifikācijas kritērijiem ar turpmāk minētajiem bīstamības apzīmējumiem un riska frāzēm, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (5) 57. pantā minētās vielas. Turpmāk minētās riska frāzes galvenokārt attiecas uz vielām. Tomēr maisījumu klasifikācijas noteikumi jāizmanto gadījumos, kad nevar iegūt informāciju par enzīmu un smaržu maisījumiem.

Bīstamības apzīmējumi un riska frāzes:

| Bīstamības apzīmējums (6) | Riska frāze (7) |
| --- | --- |
| H300 Norijot iestājas nāve | R28 |
| H301 Toksisks, ja norīts | R25 |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos | R65 |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | R27 |
| H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu | R24 |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | R23; R26 |
| H331 Toksisks, ja ieelpo | R23 |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R68 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60-61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60-63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61-62 |
| H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R62 |
| H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R63 |
| H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R62-63 |
| H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam | R64 |
| H370 Rada orgānu bojājumus | R39/23/; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Var izraisīt orgānu bojājumus | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Rada orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R50-53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R51-53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R52-53 |
| H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |
| EUH059 Bīstams ozona slānim | R59 |
| EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes | R29 |
| EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes | R31 |
| EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes | R32 |
| EUH070 Toksisks saskarē ar acīm | R39-41 |
| Sensibilizējošas vielas |
| H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu | R42 |
| H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | R43 |

Bīstamības apzīmējums (6)

Riska frāze (7)

H300 Norijot iestājas nāve

R28

H301 Toksisks, ja norīts

R25

H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos

R65

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

R27

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

R24

H330 Ieelpojot iestājas nāve

R23; R26

H331 Toksisks, ja ieelpo

R23

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R68

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60-61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60-63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61-62

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R62

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R63

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R62-63

H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

R64

H370 Rada orgānu bojājumus

R39/23/; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Rada orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R50-53

H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R51-53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R52-53

H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

EUH059 Bīstams ozona slānim

R59

EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes

R29

EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes

R31

EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes

R32

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

R39-41

Sensibilizējošas vielas

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

R42

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

R43

Minētās prasības neattiecas uz tādām vielām vai maisījumiem, kas pēc pārstrādes maina īpašības (piemēram, zaudē bioloģisko pieejamību, notiek ķīmiskas pārvērtības) tādā veidā, ka tie vairs nerada konstatēto bīstamību.

Atkāpes: no šīs prasības īpašs atbrīvojums ir šādām vielām un maisījumiem:

| Virsmaktīvās vielas
  produktā koncentrācijā < 25 % (8) | H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Smaržas | H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R52-53 |
| Enzīmi (9) | H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu | R42 |
| Enzīmi (9) | H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | R43 |
| NTA kā piemaisījums MGDA un GLDA (10) | H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |

Virsmaktīvās vielas

produktā koncentrācijā < 25 % (8)

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R 50

Smaržas

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R52-53

Enzīmi (9)

H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

R42

Enzīmi (9)

H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

R43

NTA kā piemaisījums MGDA un GLDA (10)

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs iesniedz precīzu informāciju par produkta sastāvu. Pieteikuma iesniedzējam attiecībā uz produkta sastāvā esošajām vielām uzskatāmi jāparāda atbilstība šim kritērijam, izmantojot vismaz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII pielikumā noteikto informāciju. Šai informācijai konkrēti jāattiecas uz produkta sastāvā izmantoto vielas veidu, arī nanomateriālu veidā. Šim nolūkam pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, pievienojot produkta ingredientu un maisījuma(-u) sastāvā norādīto vielu sarakstu kopā ar attiecīgajām drošības datu lapām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 II pielikumu. Koncentrācijas robežas jānorāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

d)   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu iekļautās vielas

No Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktā minētā izņēmuma nepiešķir atkāpi vielām, kas identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantā paredzētajā sarakstā un kuras ir maisījumos koncentrācijā, kas ir lielāka par 0,010 %.

Novērtēšana un verifikācija. Vielu saraksts, kuras identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Atsauce uz šo sarakstu jānorāda pēc stāvokļa uz pieteikuma iesniegšanas dienu.

Koncentrācijas robežas jānorāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

e)   Biocīdi

| i) | Biocīdus produkta sastāvā drīkst iekļaut tikai kā produkta konservantu un tikai šim nolūkam piemērotās devās. Tas neattiecas uz virsmaktīvām vielām, kurām var būt arī biocīdu īpašības.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu pievienoto konservantu drošības datu lapas un precīzu informāciju par to koncentrāciju produktā. Konservantu ražotājs vai piegādātājs iesniedz informāciju par devu, kas nepieciešama produkta saglabāšanai. |
| --- | --- |

i)

Biocīdus produkta sastāvā drīkst iekļaut tikai kā produkta konservantu un tikai šim nolūkam piemērotās devās. Tas neattiecas uz virsmaktīvām vielām, kurām var būt arī biocīdu īpašības.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu pievienoto konservantu drošības datu lapas un precīzu informāciju par to koncentrāciju produktā. Konservantu ražotājs vai piegādātājs iesniedz informāciju par devu, kas nepieciešama produkta saglabāšanai.

| ii) | Aizliegts uz iepakojuma vai kā citādi norādīt vai likt saprast, ka līdzeklim ir pretmikrobu iedarbība.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz tekstus un maketus, ko izmanto katra veida iepakojumam, un/vai katra atšķirīgā veida iepakojuma paraugu. |
| --- | --- |

ii)

Aizliegts uz iepakojuma vai kā citādi norādīt vai likt saprast, ka līdzeklim ir pretmikrobu iedarbība.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz tekstus un maketus, ko izmanto katra veida iepakojumam, un/vai katra atšķirīgā veida iepakojuma paraugu.

| iii) | Biocīdus produkta sastāvā vai produkta sastāvā iekļautā maisījumā, kurus lieto par produkta konservantiem un kuri saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (11) vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008 klasificēti ar H410/R50-53 vai H411/R51-53, atļauts izmantot tikai tad, ja to bioloģiskās akumulācijas potenciālu raksturojošie lielumi – oktanola/ūdens sadalījuma koeficients log Pow ir < 3,0, vai eksperimentāli noteiktais bioloģiskās koncentrēšanās koeficients BCF ≤ 100.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam par visiem biocīdiem jāiesniedz materiālu drošības datu lapas un dokumentācija par biocīdu koncentrāciju gatavajā produktā. |
| --- | --- |

iii)

Biocīdus produkta sastāvā vai produkta sastāvā iekļautā maisījumā, kurus lieto par produkta konservantiem un kuri saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (11) vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008 klasificēti ar H410/R50-53 vai H411/R51-53, atļauts izmantot tikai tad, ja to bioloģiskās akumulācijas potenciālu raksturojošie lielumi – oktanola/ūdens sadalījuma koeficients log Pow ir < 3,0, vai eksperimentāli noteiktais bioloģiskās koncentrēšanās koeficients BCF ≤ 100.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam par visiem biocīdiem jāiesniedz materiālu drošības datu lapas un dokumentācija par biocīdu koncentrāciju gatavajā produktā.

4. kritērijs –   Smaržas

| a) | Produkts nedrīkst saturēt smaržvielas, kuru sastāvā ir nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi (kas norādīti 3. kritērija a) daļā). |
| --- | --- |

a)

Produkts nedrīkst saturēt smaržvielas, kuru sastāvā ir nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi (kas norādīti 3. kritērija a) daļā).

| b) | Vielām, kuras produktam pievienotas smaržai, jābūt ražotām atbilstīgi Starptautiskās Smaržvielu asociācijas (International Fragrance Association, IFRA) prakses kodeksam un/vai tās jālieto atbilstīgi minētajiem noteikumiem. Šis kodekss atrodams IFRA tīmekļa vietnē: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

b)

Vielām, kuras produktam pievienotas smaržai, jābūt ražotām atbilstīgi Starptautiskās Smaržvielu asociācijas (International Fragrance Association, IFRA) prakses kodeksam un/vai tās jālieto atbilstīgi minētajiem noteikumiem. Šis kodekss atrodams IFRA tīmekļa vietnē: http://www.ifraorg.org.

| c) | Smaržvielas, uz kurām attiecas prasība par deklarēšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 648/2004/EEK par mazgāšanas līdzekļiem (VII pielikums) un kuru lietošana jau nav izslēgta ar 3. kritērija c) daļu, un (citas) smaržvielas, kas klasificētas kā H317/R43 (var izraisīt alerģiskas ādas reakcijas) un/vai H334/R42 (ieelpojot var izraisīt alerģiju, astmas simptomus vai apgrūtinātu elpošanu), vielā katra nedrīkst būt vairāk par ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm). |
| --- | --- |

c)

Smaržvielas, uz kurām attiecas prasība par deklarēšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 648/2004/EEK par mazgāšanas līdzekļiem (VII pielikums) un kuru lietošana jau nav izslēgta ar 3. kritērija c) daļu, un (citas) smaržvielas, kas klasificētas kā H317/R43 (var izraisīt alerģiskas ādas reakcijas) un/vai H334/R42 (ieelpojot var izraisīt alerģiju, astmas simptomus vai apgrūtinātu elpošanu), vielā katra nedrīkst būt vairāk par ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm).

| d) | Smaržas nedrīkst izmantot tādu līdzekļu sastāvā trauku mazgāšanai ar rokām, kas paredzēti profesionāliem lietojumiem. |
| --- | --- |

d)

Smaržas nedrīkst izmantot tādu līdzekļu sastāvā trauku mazgāšanai ar rokām, kas paredzēti profesionāliem lietojumiem.

Novērtēšana un verifikācija. Deklarācija par atbilstību visām kritērija a), b) un d) daļā noteiktajām prasībām. Par kritērija c) daļu pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību, norādot smaržas daudzumu produktā. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī smaržas ražotāja deklarāciju, kurā norādīts katras Padomes Direktīvas 76/768/EK (12) III pielikuma I daļā minētās vielas saturs smaržā un tādu (citu) vielu saturs, kurām ir piešķirtas riska frāzes R43/H317 un/vai R42/H334.

5. kritērijs –   Kodīgums

Produkts nevar būt klasificēts saskaņā ar Direktīvu 1999/45/EK kā “Kodīgs” (C) maisījums ar riska frāzēm R34 vai R35 vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā “Ādas kairinājumu izraisītājs, 1. kat.” maisījums.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz precīzu informāciju par visu produkta sastāvā esošo vielu koncentrāciju, kas tajā ir kā sastāva daļa vai kā sastāvā ietilpstoša maisījuma daļa, un kas saskaņā ar Direktīvu 1999/45/EK klasificētas kā “Kodīgas” (C) ar riska frāzēm R34 vai R35 vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 kā “Ādas kairinājumu izraisītājas, 1. kat.”, un materiāla drošības datu lapas.

6. kritērijs –   Iepakojuma prasības

| a) | Plastmasas, ko lieto galvenajam konteineram, jāmarķē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (13), vai saskaņā ar standarta DIN 6120 1. un 2. daļu, ņemot vērā DIN7728 1. daļu. |
| --- | --- |

a)

Plastmasas, ko lieto galvenajam konteineram, jāmarķē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (13), vai saskaņā ar standarta DIN 6120 1. un 2. daļu, ņemot vērā DIN7728 1. daļu.

| b) | Ja primārais iepakojums ražots no atkārtoti pārstrādāta materiāla, norādēm par to uz iepakojuma jābūt saskaņā ar standartu ISO 14021 “Vides marķējumi un deklarācijas – Vides pašdeklarēšana (Otrā tipa vides marķēšana)”. |
| --- | --- |

b)

Ja primārais iepakojums ražots no atkārtoti pārstrādāta materiāla, norādēm par to uz iepakojuma jābūt saskaņā ar standartu ISO 14021 “Vides marķējumi un deklarācijas – Vides pašdeklarēšana (Otrā tipa vides marķēšana)”.

| c) | Plastmasas iepakojuma materiālā var būt izmantoti tikai tādi ftalāti, kuriem pieteikuma iesniegšanas laikā ir veikts riska novērtējums un kas kā neatbilstoši nav klasificējami saskaņā ar 3. kritērija c) daļu. |
| --- | --- |

c)

Plastmasas iepakojuma materiālā var būt izmantoti tikai tādi ftalāti, kuriem pieteikuma iesniegšanas laikā ir veikts riska novērtējums un kas kā neatbilstoši nav klasificējami saskaņā ar 3. kritērija c) daļu.

| d) | Primārā iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecība (WUR) nedrīkst būt lielāka par:






  Produkta veids | WUR |
| --- | --- | --- |
| Līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām, ko pirms lietošanas atšķaida ar ūdeni vai šķīdina ūdenī | 1,20 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma) |

d)

Primārā iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecība (WUR) nedrīkst būt lielāka par:

Produkta veids

WUR

Līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām, ko pirms lietošanas atšķaida ar ūdeni vai šķīdina ūdenī

1,20 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma)

WUR aprēķina tikai primārajam iepakojumam (kopā ar vāciņu, aizbāzni, rokas sūkni/smidzināšanas ierīci), pēc šādas formulas:

Formula,

kur

| Wi | = | primārā iepakojuma i-tās vienības masa (g), attiecīgos gadījumos kopā ar etiķeti; |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | atkārtoti neizmantota (svaiga) materiāla masa (g) i-tā primārā iepakojuma vienībā. Ja primārā iepakojuma materiāla sastāvā atkārtoti pārstrādāto materiālu saturs ir 0 %, Ui = Wi; |
| Di | = | Funkcionālo devu skaits (= mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai vajadzīgās ražotāja rekomendētās devas tilpuma daudzkārtnis), primārā iepakojuma i-tajā vienībā; |
| ri | = | atkārtotas izmantošanas rādītājs, t. i., reižu skaits, cik tādam pašam mērķim lieto primārā iepakojuma i-to vienību, izmantojot iepakojuma vākšanas sistēmu vai atkārtotu uzpildīšanu (ri = 1, ja iepakojumu tādam pašam mērķim atkārtoti neizmanto). Iepakojumu izmantojot atkārtoti, ri pieņem vienādu ar 1, ja pieteikuma iesniedzējs nevar dokumentēt augstāku rādītāju). |

Wi

=

primārā iepakojuma i-tās vienības masa (g), attiecīgos gadījumos kopā ar etiķeti;

Ui

=

atkārtoti neizmantota (svaiga) materiāla masa (g) i-tā primārā iepakojuma vienībā. Ja primārā iepakojuma materiāla sastāvā atkārtoti pārstrādāto materiālu saturs ir 0 %, Ui = Wi;

Di

=

Funkcionālo devu skaits (= mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai vajadzīgās ražotāja rekomendētās devas tilpuma daudzkārtnis), primārā iepakojuma i-tajā vienībā;

ri

=

atkārtotas izmantošanas rādītājs, t. i., reižu skaits, cik tādam pašam mērķim lieto primārā iepakojuma i-to vienību, izmantojot iepakojuma vākšanas sistēmu vai atkārtotu uzpildīšanu (ri = 1, ja iepakojumu tādam pašam mērķim atkārtoti neizmanto). Iepakojumu izmantojot atkārtoti, ri pieņem vienādu ar 1, ja pieteikuma iesniedzējs nevar dokumentēt augstāku rādītāju).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz produkta iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecības (WUR) aprēķinus un deklarāciju par atbilstību katrai šā kritērija daļai. Par kritērija c) daļu pieteikuma iesniedzējs iesniedz aizpildītu un parakstītu atbilstības deklarāciju.

7. kritērijs –   Piemērotība lietošanai

Produktam jābūt lietošanai piemērotam un patērētāju vajadzībām atbilstošam.

Mazgāšanas spējai un mazgāšanas kvalitātei ir jābūt ekvivalentai vai labākai nekā turpmāk minētajam references produktam.

Novērtēšana un verifikācija. Mazgāšanas spēja un mazgāšanas kvalitāte jātestē, izmantojot piemērotu un pamatotu lietošanas īpašību laboratorijas testēšanas metodi, un par to jāsniedz pārskats pēc konkrētiem parametriem saskaņā ar noteikumiem “Framework for testing the performance of hand dishwashing detergents”, kas atrodami:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/hand_dishwashing_detergents_en.htm

Izmanto references detergentu, kas noteikts IKW (Industrieverband Körperpflege- und Waschmittel e.V.) lietošanas īpašību testēšanai “Recommendation for the quality assessment of hand dishwashing detergents” (SÖFW-Journal, 128, 5, 11.–15. lpp., 2002) ar šādu adaptāciju: lietošanas īpašību noteikšanai izmantojamā deva ir 2,5 ml references detergenta uz 5 litriem ūdens.

IKW testēšanas metodes apraksts trauku mazgāšanai ar rokām paredzēto līdzekļu lietošanas īpašību noteikšanai “Recommendation for the cleaning performance of hand dishwashing detergents” (SÖFW-Journal, 128, 5, 11.–15. lpp., 2002), ko var izmantot ar iepriekš minēto adaptāciju un kas atrodams: http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_Handgeschirr_e.pdf

8. kritērijs –   Lietošanas instrukcijas

Uz produkta iepakojuma jābūt šādai informācijai:

| a) | “Traukus mazgājiet nevis tekošā ūdenī, bet iemērktus, un lietojiet rekomendētās devas” (vai tam ekvivalentam tekstam); |
| --- | --- |

a)

“Traukus mazgājiet nevis tekošā ūdenī, bet iemērktus, un lietojiet rekomendētās devas” (vai tam ekvivalentam tekstam);

| b) | uz iepakojuma pietiekami lieliem burtiem uz redzama fona jābūt informācijai par rekomendētajām devām. Šajā informācijā produkta daudzums jānorāda mililitros (un tējkarotēs) uz 5 litriem mazgāšanas šķīduma, kas piemērots “netīru” un “mazāk netīru” trauku mazgāšanai; |
| --- | --- |

b)

uz iepakojuma pietiekami lieliem burtiem uz redzama fona jābūt informācijai par rekomendētajām devām. Šajā informācijā produkta daudzums jānorāda mililitros (un tējkarotēs) uz 5 litriem mazgāšanas šķīduma, kas piemērots “netīru” un “mazāk netīru” trauku mazgāšanai;

| c) | ieteicams, bet nav obligāti, norādīt, cik mazgāšanas reizēm pietiek ar vienu līdzekļa pudeli. |
| --- | --- |

c)

ieteicams, bet nav obligāti, norādīt, cik mazgāšanas reizēm pietiek ar vienu līdzekļa pudeli.

To aprēķina, produkta tilpumu iepakojumā dalot ar devu, kura vajadzīga 5 litriem mazgāšanas šķīduma, kas piemērots netīru trauku mazgāšanai.

Novērtēšana un verifikācija. Pretendents kompetentajai iestādei iesniedz produkta iepakojuma paraugu ar etiķeti vai marķējumu un deklarāciju par atbilstību katrai no minētā kritērija daļām.

9. kritērijs –   Informācija uz ES ekomarķējuma

Neobligātā papildus uzlīme ar šādu tekstu teksta rāmī:

| “— | mazāka ietekme uz ūdens vides organismiem, |
| --- | --- |

“—

mazāka ietekme uz ūdens vides organismiem,

| — | mazāks bīstamo vielu lietojums, |
| --- | --- |

—

mazāks bīstamo vielu lietojums,

| — | mazāks iepakojuma atkritumu daudzums, |
| --- | --- |

—

mazāks iepakojuma atkritumu daudzums,

| — | skaidras lietošanas instrukcijas.” |
| --- | --- |

—

skaidras lietošanas instrukcijas.”

Norādījumi par neobligātās papildu uzlīmes ar teksta rāmi izmantošanu atrodami sadaļā “Guidelines for use of the EU Ecolabel logo” tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz uzlīmes paraugu un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

---

(1)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

(2)  OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(5)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(6)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008.

(7)  Saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK.

(8)  Saturs jādala ar M koeficientu, ko nosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008.

(9)  Ieskaitot stabilizētājas un citas palīgvielas preparātos.

(10)  Koncentrācijās, kas mazākas par 1,0 % izejvielās, kamēr kopējā koncentrācija gatavajā produktā ir mazāka nekā 0,10 %.

(11)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

(12)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

(13)  OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.

I papildinājums

Detergentu ingredientu datubāzes (DID) saraksts

DID sarakstā (A daļā) ir informācija par detergentu sastāvā parasti lietojamo ingredientu toksicitāti ūdens organismiem un bioloģiskās noārdīšanās spēju. Šajā sarakstā ir iekļauta informācija par daudzu mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļos izmantojamo vielu toksicitāti un bioloģiskās noārdīšanās spēju. Šis saraksts nav visaptverošs, tāpēc DID saraksta B daļā ir sniegti norādījumi par attiecīgo toksiskuma robežatšķaidījuma aprēķināšanai vajadzīgo parametru (piemēram, toksicitātes koeficienta (TF) un noārdīšanās koeficienta (DF) noteikšanu ar aprēķinu metodi vielām, kuras nav iekļautas DID sarakstā. Saraksts ir vispārīgs informācijas avots, un vielas, kas ir DID sarakstā, netiek automātiski apstiprinātas lietošanai produktos ar ES ekomarķējumu. DID saraksts (A un B daļa) atrodams ES ekomarķējuma tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

Vielām, par kurām nav datu toksicitāti ūdens vidē un noārdīšanās spēju, to toksicitātes koeficienta (TF) un noārdīšanās koeficienta (DF) vērtību var aptuveni noteikt pēc analoģijas ar struktūras ziņā līdzīgām vielām. Šādas struktūras analoģijas jāapstiprina kompetentajai iestādei, kas piešķir licenci ES ekomarķējuma lietošanai. Šādos gadījumos otra iespēja ir izmantot sliktākā varianta metodi, lietojot turpmāk norādītos parametrus.

Sliktākā varianta metode:

| | Akūta toksicitāte | Toksicitāte ilgstošā iedarbībā | Noārdīšanās |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingredients | LC50/EC50 | SF(acute) | TF(acute) | NOEC (1) | SF(chronic)
   (1) | TF(chronic) | DF | Aerobā | Anaerobā |
| “Nosaukums” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akūta toksicitāte

Toksicitāte ilgstošā iedarbībā

Noārdīšanās

Ingredients

LC50/EC50

SF(acute)

TF(acute)

NOEC (1)

SF(chronic)
   (1)

TF(chronic)

DF

Aerobā

Anaerobā

“Nosaukums”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spējas dokumentēšana

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanai izmanto šādas metodes:

| 1) | Līdz 2010. gada 1. decembrim un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim
  Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodes, kas paredzētas Direktīvā 67/548/EEK, jo īpaši metodes, kas aprakstītas minētās direktīvas V pielikuma C4. daļā, vai tām ekvivalentās OECD 301 A-F testēšanas metodes, vai tām ekvivalentas ISO standartos noteiktās testēšanas metodes.
  Virsmaktīvām vielām “10 dienu loga” principu nepiemēro. Pieņemami rezultāti ir 70 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc Regulas (EK) Nr. 440/2008 metodes C.4-A pielikumā C4-B (un tām ekvivalentajām OECD 301 A un E testēšanas metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām metodēm), un 60 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc C4-C, D, E un F testēšanas metodēm (un tām ekvivalentajām OECD 301 B, C, D un F metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām testēšanas metodēm). |
| --- | --- |

1)

Līdz 2010. gada 1. decembrim un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodes, kas paredzētas Direktīvā 67/548/EEK, jo īpaši metodes, kas aprakstītas minētās direktīvas V pielikuma C4. daļā, vai tām ekvivalentās OECD 301 A-F testēšanas metodes, vai tām ekvivalentas ISO standartos noteiktās testēšanas metodes.

Virsmaktīvām vielām “10 dienu loga” principu nepiemēro. Pieņemami rezultāti ir 70 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc Regulas (EK) Nr. 440/2008 metodes C.4-A pielikumā C4-B (un tām ekvivalentajām OECD 301 A un E testēšanas metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām metodēm), un 60 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc C4-C, D, E un F testēšanas metodēm (un tām ekvivalentajām OECD 301 B, C, D un F metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām testēšanas metodēm).

| 2) | Pēc 2015. gada 1. decembra un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim
  Testēšanas metodes, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

2)

Pēc 2015. gada 1. decembra un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim

Testēšanas metodes, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

Bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos dokumentēšana

Anaerobās noārdīšanās spējas testēšanas standartmetodes ir EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai ekvivalenta testēšanas metode, pēc kuras noteiktā pilnīgas noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir vismaz 60 %. Lai dokumentētu, ka anaerobos apstākļos bioloģiski noārdās vismaz 60 %, var izmantot arī citas testēšanas metodes, kurās modelēti attiecīgie anaerobie apstākļi.

Ekstrapolācija DID sarakstā neiekļautām vielām

DID sarakstā neiekļauto ingredientu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos var dokumentēt pēc šādas metodes.

| 1) | Veic ekstrapolāciju. Ekstrapolēšanai izmanto testēšanas rezultātus, kas iegūti, nosakot ķīmiskās struktūras līdzīgu virsmaktīvo vielu pilnīgas bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos apstiprināta virsmaktīvajai vielai (vai homologu rindai), kas iekļauta DID sarakstā, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir C12-15 A 1-3 EO sulfātam (DID Nr. 8), un var uzskatīt, ka tā līdzīga būs arī C12-15 A 6 EO sulfātam). Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos virsmaktīvai vielai apstiprināta, izmantojot attiecīgu testēšanas metodi, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, literatūras datus, kas liecina par četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos, var izmantot, lai dokumentētu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos citiem četraizvietotajiem amonija sāļiem ar estera saitēm alkilvirknē. |
| --- | --- |

1)

Veic ekstrapolāciju. Ekstrapolēšanai izmanto testēšanas rezultātus, kas iegūti, nosakot ķīmiskās struktūras līdzīgu virsmaktīvo vielu pilnīgas bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos apstiprināta virsmaktīvajai vielai (vai homologu rindai), kas iekļauta DID sarakstā, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir C12-15 A 1-3 EO sulfātam (DID Nr. 8), un var uzskatīt, ka tā līdzīga būs arī C12-15 A 6 EO sulfātam). Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos virsmaktīvai vielai apstiprināta, izmantojot attiecīgu testēšanas metodi, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, literatūras datus, kas liecina par četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos, var izmantot, lai dokumentētu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos citiem četraizvietotajiem amonija sāļiem ar estera saitēm alkilvirknē.

| 2) | Veic skrīninga testu bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, veic skrīninga testu pēc EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai citas ekvivalentas metodes. |
| --- | --- |

2)

Veic skrīninga testu bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, veic skrīninga testu pēc EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai citas ekvivalentas metodes.

| 3) | Veic pazeminātas devas bioloģiskās noārdīšanās spējas testēšanu. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, kā arī gadījumos, kad skrīninga testā rodas eksperimentālas grūtības (piemēram, inhibēšana testējamās vielas toksicitātes dēļ), testēšanu izdara atkārtoti ar virsmaktīvās vielas pazeminātu devu un bioloģisko noārdīšanos kontrolē, izmantojot

  izotopu, vai ar ķīmiskajām analīzēm. Testēšanu, izmantojot pazeminātas devas, veic pēc OECD 308 (2000. gada augusts) vai tai ekvivalentas metodes. |
| --- | --- |

3)

Formula

---

(1)  Ja nav piemērotu datu par ilgstošas iedarbības toksicitāti, šīs ailes atstāj tukšas. Tādā gadījumā pieņem, ka TF
  (chronic)
  ir vienāds ar TF
  (acute)
  .

---

| 29.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 169/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 169/52

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 28. jūnijs)

par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4442)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/383/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu drīkst piešķirt tādiem produktiem, kuru ietekme uz vidi visā to aprites ciklā ir iespējami maza. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu drīkst piešķirt tādiem produktiem, kuru ietekme uz vidi visā to aprites ciklā ir iespējami maza.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts atbilstīgi produktu grupām noteikt attiecīgus ES ekomarķējuma kritērijus. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts atbilstīgi produktu grupām noteikt attiecīgus ES ekomarķējuma kritērijus.

| (3) | Ar Komisijas Lēmumu 2005/344/EK (2) par universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitāro labierīcību tīrīšanas līdzekļiem noteikti ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Lēmumu 2005/344/EK (2) par universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitāro labierīcību tīrīšanas līdzekļiem noteikti ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas ir spēkā līdz 2011. gada 30. jūnijam.

| (4) | Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, minētie kritēriji ir pārskatīti. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, minētie kritēriji ir pārskatīti. Šiem jaunajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām jābūt spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

| (5) | Skaidrības labad Lēmums 2005/344/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad Lēmums 2005/344/EK ir jāaizstāj.

| (6) | Jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitāro labierīcību tīrīšanas līdzekļiem atbilstīgi Lēmumā 2005/344/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Līdz Lēmuma 2005/344/EK spēkā esamības termiņa beigām ražotājiem būtu arī jāatļauj iesniegt pieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar minētajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem vai kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Jānosaka pārejas periods, lai ražotājiem, kuru universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitāro labierīcību tīrīšanas līdzekļiem atbilstīgi Lēmumā 2005/344/EK noteiktajiem kritērijiem piešķirts ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku savu produktu pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām. Līdz Lēmuma 2005/344/EK spēkā esamības termiņa beigām ražotājiem būtu arī jāatļauj iesniegt pieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar minētajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem vai kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Produktu grupai “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi” pieskaitāmi universālie tīrīšanas līdzekļi, logu tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi:

| a) | universālie tīrīšanas līdzekļi ir mazgāšanas līdzekļi, kas paredzēti grīdu, sienu, griestu, logu un citu virsmu regulārai kopšanai un ko lieto ūdenī atšķaidītā veidā vai neatšķaidītus. Universālie tīrīšanas līdzekļi ir produkti, kas paredzēti lietošanai telpās dzīvojamās, tehniskās un ražošanas ēkās; |
| --- | --- |

a)

universālie tīrīšanas līdzekļi ir mazgāšanas līdzekļi, kas paredzēti grīdu, sienu, griestu, logu un citu virsmu regulārai kopšanai un ko lieto ūdenī atšķaidītā veidā vai neatšķaidītus. Universālie tīrīšanas līdzekļi ir produkti, kas paredzēti lietošanai telpās dzīvojamās, tehniskās un ražošanas ēkās;

| b) | logu tīrīšanas līdzekļi ir īpaši tīrīšanas līdzekļi, kas paredzēti logu regulārai kopšanai un ko lieto neatšķaidītus; |
| --- | --- |

b)

logu tīrīšanas līdzekļi ir īpaši tīrīšanas līdzekļi, kas paredzēti logu regulārai kopšanai un ko lieto neatšķaidītus;

| c) | sanitārie tīrīšanas līdzekļi ir detergentu produkti, kas paredzēti netīrumu un/vai nosēdumu noņemšanai, arī beržot, tādās sanitārajās telpās kā veļas mazgātavās, tualetēs, vannasistabās, dušās, kā arī virtuvēs. Tādējādi šajā apakšgrupā ir vannasistabām paredzētie tīrīšanas līdzekļi un tīrīšanas līdzekļi virtuvēm. |
| --- | --- |

c)

sanitārie tīrīšanas līdzekļi ir detergentu produkti, kas paredzēti netīrumu un/vai nosēdumu noņemšanai, arī beržot, tādās sanitārajās telpās kā veļas mazgātavās, tualetēs, vannasistabās, dušās, kā arī virtuvēs. Tādējādi šajā apakšgrupā ir vannasistabām paredzētie tīrīšanas līdzekļi un tīrīšanas līdzekļi virtuvēm.

Minētajā produktu grupā iekļauti lietošanai sadzīvē un profesionāliem lietojumiem paredzēti produkti. Šie produkti ir ķīmisko vielu maisījumi, un to sastāvā nedrīkst būt mikroorganismu, kurus pievienojis to ražotājs.

2. pants

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas.

| 1) | “viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, produkta stabilitātes saglabāšanai vajadzīgās piedevas, ar ražošanas procesu saistīti piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var izdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti vai tās ķīmisko sastāvu; |
| --- | --- |

1)

“viela” ir ķīmiskais elements un tā savienojumi, kas sastopami dabā vai iegūti kādā ražošanas procesā, produkta stabilitātes saglabāšanai vajadzīgās piedevas, ar ražošanas procesu saistīti piemaisījumi, izņemot šķīdinātājus, kurus var izdalīt, neietekmējot vielas stabilitāti vai tās ķīmisko sastāvu;

| 2) | “produkts” (vai “maisījums”) ir divu vai vairāku savstarpēji nereaģējošu vielu maisījums vai šķīdums. |
| --- | --- |

2)

“produkts” (vai “maisījums”) ir divu vai vairāku savstarpēji nereaģējošu vielu maisījums vai šķīdums.

3. pants

Lai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķirtu ES ekomarķējumu universālajiem tīrīšanas līdzekļiem, logu tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem, tiem jāietilpst šā lēmuma 1. pantā definētajā produktu grupā “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi” un jāatbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

Produktu grupai “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi” kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

5. pants

Administratīviem mērķiem produktu grupai “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi” piešķir kodu “020”.

6. pants

Atceļ Lēmumu 2005/344/EK.

7. pants

1.   Atkāpjoties no 6. panta noteikumiem, pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma iesniegtos pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktiem, kas ietilpst produktu grupā “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi”, novērtē saskaņā ar Lēmumā 2005/344/EK paredzētajiem noteikumiem.

2.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas, bet ne vēlāk kā līdz 2011. gada 30. decembrim iesniegtos pieteikumus ES ekomarķējuma saņemšanai produktiem, kas ietilpst produktu grupā “universālie tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi”, var sagatavot atbilstoši Lēmuma 2005/344/EK kritērijiem vai šajā lēmumā noteiktajiem kritērijiem.

Šos pieteikumus novērtē atbilstoši tiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pieteikumi ir sagatavoti.

3.   Ja ekomarķējumu piešķir, pamatojoties uz pieteikumu, kas izvērtēts atbilstoši Lēmumā 2005/344/EK noteiktajiem kritērijiem, šo ekomarķējumu atļauts izmantot 12 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšanas dienas.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 115, 4.5.2005., 42. lpp.

2

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Kritēriju mērķis jo īpaši ir tādu produktu popularizācija, kuru lietošana samazina ietekmi uz vidi, ierobežojot kaitīgo sastāvdaļu daudzumu, samazinot lietoto detergentu un iepakojuma atkritumu daudzumu. Bez tam kritēriji vērsti uz tādu vides un cilvēka veselības risku samazināšanu vai novēršanu, kas saistīti ar kaitīgu vielu lietošanu, iepakojuma atkritumu daudzuma iespējamu samazināšanu, informācijas sniegšanu patērētājiem par attiecīgā produkta pareizu lietošanu, kas samazina tās ietekmi uz vidi.

KRITĒRIJI

| 1. | Toksicitāte ūdens organismiem |
| --- | --- |

1.

Toksicitāte ūdens organismiem

| 2. | Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja |
| --- | --- |

2.

Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja

| 3. | Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi |
| --- | --- |

3.

Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

| 4. | Smaržas |
| --- | --- |

4.

Smaržas

| 5. | Gaistošie organiskie šķīdinātāji |
| --- | --- |

5.

Gaistošie organiskie šķīdinātāji

| 6. | Fosfors |
| --- | --- |

6.

Fosfors

| 7. | Iepakojuma prasības |
| --- | --- |

7.

Iepakojuma prasības

| 8. | Piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

8.

Piemērotība lietošanai

| 9. | Lietošanas instrukcijas |
| --- | --- |

9.

Lietošanas instrukcijas

| 10. | Informācija uz ES ekomarķējuma |
| --- | --- |

10.

Informācija uz ES ekomarķējuma

| 11. | Profesionālā apmācība |
| --- | --- |

11.

Profesionālā apmācība

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

a)   Prasības

Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, pieņem, ka to izcelsme var būt attiecīgi no paša pieteikuma iesniedzēja un/vai tā piegādātāja(-iem) un/vai to piegādātāja(-iem) u. c.

Ja iespējams, testēšana jāveic laboratorijās, kuras atbilst standartā EN ISO 17025 vai tam ekvivalentā standartā noteiktajām vispārīgajām prasībām.

Attiecīgos gadījumos var izmantot citas testēšanas metodes nekā attiecīgajam kritērijam norādītās metodes, ja kompetentā iestāde, kas novērtē pieteikumu, tās atzīst par ekvivalentām.

I papildinājumā aprakstīta Detergentu ingredientu datubāze (Detergent ingredient database, DID), saraksts, kurā ir dati par detergentu sastāvā plašāk lietotajiem ingredientiem. Tā jāizmanto datiem, pēc kuriem aprēķina toksiskuma robežatšķaidījumu (Critical Dilution Volume, CDV) un novērtē attiecīgo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēju. Attiecībā uz vielām, kuras nav DID sarakstā, sniegti norādījumi par šim nolūkam vajadzīgo datu aprēķināšanu vai ekstrapolēšanu. DID saraksta jaunākā redakcija ir pieejama ES ekomarķējuma tīmekļa vietnē vai attiecīgo kompetento iestāžu tīmekļa vietnēs.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas verifikācijas.

b)   Mērījumu robežvērtības

Visām produkta sastāvā esošajām vielām, arī ingredientu piedevām (piemēram, konservantiem vai stabilizētājiem), kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir lielāka par 0,010 %, jāatbilst ES ekomarķējuma kritērijiem, izņemot 1. kritēriju, kurā jāiekļauj visas ar nolūku pievienotās vielas neatkarīgi no to daudzuma. Šiem kritērijiem jāatbilst arī piemaisījumiem, kas rodas ingredientu ražošanas procesā, kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir > 0,010 %.

c)   Standartdeva

Pirms lietošanas ar ūdeni atšķaidāmo universālo tīrīšanas līdzekļu standartdeva, ko izmanto aprēķinos atbilstības dokumentēšanai ES ekomarķējuma kritērijiem un tīrīšanas līdzekļu tīrīšanas spējas testēšanai, ir ražotāja rekomendētā attiecīgā produkta deva gramos, kas vajadzīga normāli netīru virsmu tīrīšanai piemērota mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai.

ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

1. kritērijs –   Toksicitāte ūdens organismiem

Katras i-tās vielas toksiskuma robežatšķaidījumu ilgstošā iedarbībā (CDVchronic
  ) aprēķina pēc šāda vienādojuma:

Formula

kur masa(i)
  ir attiecīgās vielas masa (gramos), ko satur ražotāja rekomendētā deva, kas vajadzīga mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai (pirms lietošanas atšķaidāmajiem universālajiem tīrīšanas līdzekļiem), vai 100 grami produkta (universālie tīrīšanas līdzekļi, logu tīrīšanas līdzekļi un sanitārie tīrīšanas līdzekļi, ko lieto neatšķaidītus). DF(i)
  ir vielas noārdīšanās koeficients un TFchronic(i)
  ir attiecīgās vielas toksicitātes koeficients (mg/l).

DF un TFchronic
  vērtības jānorāda atbilstoši detergentu ingredientu datubāzes saraksta A daļai (DID saraksta A daļa) (I papildinājums). Ja attiecīgā viela nav iekļauta DID saraksta A daļā, pieteikuma iesniedzējam jāaprēķina attiecīgās vērtības pēc DID saraksta B daļā aprakstītās metodes (I papildinājums). Produkta CDVchronic
  aprēķina, summējot visu tā sastāvā esošo vielu CDVchronic
  .

Pirms lietošanas ar ūdeni atšķaidāmo universālo tīrīšanas līdzekļu CDVchronic
  jāaprēķina pēc ražotāja rekomendētā attiecīgā produkta devas gramos, kas vajadzīga normāli netīru virsmu tīrīšanai piemērota mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai. Rekomendējamās devas CDVchronic
  , ko izsaka uz 1 litru mazgāšanas šķīduma, nedrīkst būt lielāks par 18 000 l.

Bez atšķaidīšanas lietojamo universālo tīrīšanas līdzekļu CDVchronic
  , ko izsaka uz 100 g produkta, nedrīkst būt lielāks par 52 000 l.

Logu tīrīšanas līdzekļu CDVchronic
  , ko izsaka uz 100 g produkta, nedrīkst būt lielāks par 4 800 l.

Sanitāro tīrīšanas līdzekļu CDVchronic
  , ko izsaka uz 100 g produkta, nedrīkst būt lielāks par 80 000 l.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un CDVchronic
  , aprēķini, kas liecina par atbilstību minētajam kritērijam.

2. kritērijs –   Virsmaktīvo vielu bioloģiskās noārdīšanās spēja

a)   Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spēja (aerobos apstākļos)

Visām produkta sastāvā esošajām virsmaktīvajām vielām jābūt bioloģiski viegli noārdāmām.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un katras tā sastāvā esošās vielas funkcijas apraksts. DID saraksta A daļā (I papildinājums) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela ir bioloģiski noārdāma aerobos apstākļos (virsmaktīvās vielas, pie kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “R”, bioloģiski viegli noārdās). Par virsmaktīvajām vielām, kas nav iekļautas DID saraksta A daļā, jāiesniedz attiecīga informācija no literatūras datiem vai citiem avotiem vai attiecīgi testēšanas rezultāti, kas liecina, ka tās aerobos apstākļos ir bioloģiski noārdāmas. Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spējas testēšanas metodes norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (1). Virsmaktīvās vielas ir uzskatāmas par bioloģiski viegli noārdāmām, ja bioloģiskās noārdīšanās spēja (mineralizācija) 28 dienās, ko mēra pēc kādas no piecām turpmāk minētajām testēšanas metodēm, ir vismaz 60 %: CO2 tvaika fāzes headspace tests (OECD 310), oglekļa dioksīda (CO2) izdalīšanās modificētais Sturma tests (OECD 301B; Padomes Regulas (EK) Nr. 440/2008 (2) C.4-C metode), slēgto trauku metode (OECD 301D; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-E metode), manometriskā respirometrija (OECD 301F; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-D metode, vai MITI (I) tests (OECD 301C; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-F metode), vai attiecīgajām ekvivalentajām ISO standartos noteiktajām testēšanas metodēm. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja pēc 28 dienām ir vismaz 70 %, atkarībā no virsmaktīvās vielas fizikālajām īpašībām, tās vieglas bioloģiskas noārdāmības apstiprināšanai var izmantot kādu no šādām testēšanas metodēm: ūdenī šķīstošā organiskā oglekļa (DOC) atkrāsošanās tests (OECD 301A; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-A metode) vai DOC skrīninga atkrāsošanās modificētais OECD tests (OECD 301E; Regulas (EK) Nr. 440/2008 C.4-B metode) vai attiecīgajām ekvivalentajām ISO standartos noteiktajām testēšanas metodēm. Pienācīgi jāpamato tādu testēšanas metožu piemērotība, kuru pamatā ir šķīstošā organiskā oglekļa mērījumi, jo šīs metodes var dot rezultātus, kas raksturo izdalīšanos, nevis bioloģiskās noārdīšanās spēju. Vieglas bioloģiskas noārdīšanās spējas testēšanā nevar izmantot preadaptāciju. “Desmit dienu loga” principu nepiemēro.

b)   Bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos

Virsmaktīvās vielas, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, kas nav klasificētas kā H400/R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), var lietot produktu sastāvā ar turpmāk noteiktajiem ierobežojumiem.

Pirms lietošanas ar ūdeni atšķaidāmo universālo tīrīšanas līdzekļu sastāvā virsmaktīvo vielu, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, kopā nedrīkst būt vairāk par 0,40 g rekomendētajā devā, ko izsaka uz 1 litru mazgāšanas šķīduma.

Bez atšķaidīšanas lietojamo universālo tīrīšanas līdzekļu sastāvā virsmaktīvo vielu, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, 100 g produkta kopā nedrīkst būt vairāk par 4,0 g.

Sanitāro tīrīšanas līdzekļu sastāvā virsmaktīvo vielu, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, 100 g produkta kopā nedrīkst būt vairāk par 2,0 g.

Logu tīrīšanas līdzekļu sastāvā virsmaktīvo vielu, kas bioloģiski nenoārdās anaerobos apstākļos, 100 g produkta kopā nedrīkst būt vairāk par 2,0 g.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz precīza informācija par produkta sastāvu un katras tā sastāvā esošās vielas funkcijas apraksts. DID saraksta A daļā (I papildinājums) norādīts, vai konkrētā virsmaktīvā viela bioloģiski noārdās anaerobos apstākļos (virsmaktīvajām vielām, par kurām attiecīgajā ailē ir ieraksts “Y”, anaerobos apstākļos ir bioloģiski noārdāmas). Par virsmaktīvajām vielām, kas nav iekļautas DID saraksta A daļā, jāiesniedz attiecīga informācija no literatūras datiem vai citiem avotiem vai attiecīgi testēšanas rezultāti, kas liecina, ka attiecīgajām vielām piemīt bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos. Standartmetode bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos ir OECD 311, ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs) vai līdzvērtīga testēšanas metode, un prasība attiecībā uz noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos ir vismaz 60 %. Lai dokumentētu, ka anaerobos apstākļos bioloģiski noārdās vismaz 60 %, var izmantot arī citas testēšanas metodes, kurās modelēti attiecīgie anaerobie apstākļi.

3. kritērijs –   Aizliegta vai ierobežota lietojuma vielas un maisījumi

Turpmāk a), b) un c) daļā noteiktās prasības attiecas uz visām vielām, arī biocīdiem, krāsas aģentiem un smaržām, kuru masas daļa gatavā produkta sastāvā ir lielāka par 0,010 %. Šis princips attiecas arī uz visām vielām maisījumos, ko izmanto produkta sastāvā un kuru masas daļa gatavajā produktā ir lielāka par 0,010 %. Produkta sastāvā iekļautajiem nanomateriāliem pie visām koncentrācijām jāatbilst 3. kritērija c) daļā noteiktajām prasībām.

a)   Vielas, kuras lietot aizliegts

Produktā kā tā sastāva daļa vai kā sastāvā iekļauta maisījuma daļa nedrīkst būt šādas vielas:

| — | alkilfeniletoksilāti (AFEO) un to atvasinājumi, |
| --- | --- |

—

alkilfeniletoksilāti (AFEO) un to atvasinājumi,

| — | EDTA (etilēndiamīntetraetiķskābe) un tās sāļi, |
| --- | --- |

—

EDTA (etilēndiamīntetraetiķskābe) un tās sāļi,

| — | 5-brom-5-nitro-1,3-dioksāns, |
| --- | --- |

—

5-brom-5-nitro-1,3-dioksāns,

| — | 2-brom-2-nitropropān-1,3-diols, |
| --- | --- |

—

2-brom-2-nitropropān-1,3-diols,

| — | diazolīndiurīnviela, |
| --- | --- |

—

diazolīndiurīnviela,

| — | formaldehīds, |
| --- | --- |

—

formaldehīds,

| — | nātrija hidroksimetilglicināts, |
| --- | --- |

—

nātrija hidroksimetilglicināts,

| — | nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi, piemēram:






  — | muskusksilols: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols, |
| --- | --- | --- |

—

nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi, piemēram:

—

muskusksilols: 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-ksilols,

| — | muskusambreta: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluols, |
| --- | --- |

—

muskusambreta: 4-terc-butil-3-metoksi-2,6-dinitrotoluols,

| — | muskusmoskēns: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindāns, |
| --- | --- |

—

muskusmoskēns: 1,1,3,3,5-pentametil-4,6-dinitroindāns,

| — | musktibetīns: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzols, |
| --- | --- |

—

musktibetīns: 1-terc-butil-3,4,5-trimetil-2,6-dinitrobenzols,

| — | muskusketons: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenons, |
| --- | --- |

—

muskusketons: 4’-terc-butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetafenons,

| — | HHCB-(1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopirāns), |
| --- | --- |

—

HHCB-(1,3,4,6,7,8-heksahidro-4,6,6,7,8,8-heksametilciklopenta(g)-2-benzopirāns),

| — | AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralīns). |
| --- | --- |

—

AHTN (6-acetil-1,1,2,4,4,7-heksametiltetralīns).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju kopā ar attiecīgo ražotāju deklarācijām, kurās apstiprināts, ka šādas vielas produkta sastāvā nav iekļautas.

b)   Četraizvietotie amonija sāļi

Kā sastāva daļu vai kā sastāvā iekļauta maisījuma daļu nedrīkst izmantot tādus četraizvietotos amonija sāļus, kas bioloģiski viegli nenoārdās.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dokumentus, kuri liecina par lietoto četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju.

c)   Bīstamās vielas un maisījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktu produkti vai to daļas nedrīkst saturēt vielas (jebkurā veidā, arī nanomateriāla veidā), kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (3) vai Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) atbilst klasifikācijas kritērijiem ar turpmāk minētajiem bīstamības apzīmējumiem un riska frāzēm, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (5) 57. pantā minētās vielas. Turpmāk minētās riska frāzes galvenokārt attiecas uz vielām. Tomēr maisījumu klasifikācijas noteikumi jāizmanto gadījumos, kad nevar iegūt informāciju par enzīmu un smaržu maisījumiem.

Bīstamības apzīmējumi un riska frāzes:

| Bīstamības apzīmējums (6) | Riska frāze (7) |
| --- | --- |
| H300 Norijot iestājas nāve | R28 |
| H301 Toksisks, ja norīts | R25 |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos | R65 |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | R27 |
| H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu | R24 |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | R23; R26 |
| H331 Toksisks, ja ieelpo | R23 |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R68 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60-61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60-63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61-62 |
| H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R62 |
| H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R63 |
| H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R62-63 |
| H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam | R64 |
| H370 Rada orgānu bojājumus | R39/23/; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28 |
| H371 Var izraisīt orgānu bojājumus | R68/20; R68/21; R68/22 |
| H372 Rada orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/25; R48/24; R48/23 |
| H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/20; R48/21; R48/22 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R50-53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R51-53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R52-53 |
| H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |
| EUH059 Bīstams ozona slānim | R59 |
| EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes | R29 |
| EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes | R31 |
| EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes | R32 |
| EUH070 Toksisks saskarē ar acīm | R39-41 |
| Sensibilizējošas vielas |
| H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu | R42 |
| H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | R43 |

Bīstamības apzīmējums (6)

Riska frāze (7)

H300 Norijot iestājas nāve

R28

H301 Toksisks, ja norīts

R25

H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpceļos

R65

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

R27

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

R24

H330 Ieelpojot iestājas nāve

R23; R26

H331 Toksisks, ja ieelpo

R23

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R68

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60-61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60-63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61-62

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R62

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R63

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R62-63

H362 Var radīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

R64

H370 Rada orgānu bojājumus

R39/23/; R39/24; R39/25; R39/26; R39/27; R39/28

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

R68/20; R68/21; R68/22

H372 Rada orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/25; R48/24; R48/23

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/20; R48/21; R48/22

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R50-53

H411 Toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R51-53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R52-53

H413 Var radīt ilglaicīgas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

EUH059 Bīstams ozona slānim

R59

EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes

R29

EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes

R31

EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes

R32

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

R39-41

Sensibilizējošas vielas

H334 Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

R42

H317 Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

R43

Minētās prasības neattiecas uz tādām vielām vai maisījumiem, kas pēc pārstrādes maina īpašības (piemēram, zaudē bioloģisko pieejamību, notiek ķīmiskas pārvērtības) tādā veidā, ka tie vairs nerada konstatēto bīstamību.

Atkāpes: no šīs prasības īpašs atbrīvojums ir šādām vielām un maisījumiem:

| Virsmaktīvās vielas
  produktā koncentrācijā < 25 % (8) | H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R 50 |
| --- | --- | --- |
| Smaržas | H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām | R52-53 |
| Enzīmi (9) | H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu | R42 |
| Enzīmi (9) | H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju | R43 |
| NTA kā piemaisījums MGDA un GLDA (10) | H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |

Virsmaktīvās vielas

produktā koncentrācijā < 25 % (8)

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R 50

Smaržas

H412 Kaitīgs ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām

R52-53

Enzīmi (9)

H334: Ja ieelpo, var izraisīt alerģiju vai astmas simptomus, vai apgrūtinātu elpošanu

R42

Enzīmi (9)

H317: Var izraisīt alerģisku ādas reakciju

R43

NTA kā piemaisījums MGDA un GLDA (10)

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs iesniedz precīzu informāciju par produkta sastāvu. Pieteikuma iesniedzējam attiecībā uz produkta sastāvā esošajām vielām uzskatāmi jāparāda atbilstība šim kritērijam, izmantojot vismaz Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII pielikumā noteikto informāciju. Šai informācijai konkrēti jāattiecas uz produkta sastāvā izmantoto vielas veidu, arī nanomateriālu veidā. Šim nolūkam pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, pievienojot produkta ingredientu un maisījuma(-u) sastāvā norādīto vielu sarakstu kopā ar attiecīgajām drošības datu lapām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 II pielikumu. Koncentrācijas robežas jānorāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

d)   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu iekļautās vielas

No Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktā minētā izņēmuma nepiešķir atkāpi vielām, kas identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantā paredzētajā sarakstā un kuras ir maisījumos koncentrācijā, kas ir lielāka par 0,010 %.

Novērtēšana un verifikācija. Vielu saraksts, kuras identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Atsauce uz šo sarakstu jānorāda pēc stāvokļa uz pieteikuma iesniegšanas dienu.

Koncentrācijas robežas jānorāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

e)   Biocīdi

| i) | Biocīdus produkta sastāvā drīkst iekļaut tikai kā produkta konservantu un tikai šim nolūkam piemērotās devās. Tas neattiecas uz virsmaktīvām vielām, kurām var būt arī biocīdu īpašības.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu pievienoto konservantu drošības datu lapas un precīzus datus par to koncentrāciju produktā. Konservantu ražotājs vai piegādātājs iesniedz informāciju par devu, kas nepieciešama produkta saglabāšanai. |
| --- | --- |

i)

Biocīdus produkta sastāvā drīkst iekļaut tikai kā produkta konservantu un tikai šim nolūkam piemērotās devās. Tas neattiecas uz virsmaktīvām vielām, kurām var būt arī biocīdu īpašības.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz visu pievienoto konservantu drošības datu lapas un precīzus datus par to koncentrāciju produktā. Konservantu ražotājs vai piegādātājs iesniedz informāciju par devu, kas nepieciešama produkta saglabāšanai.

| ii) | Aizliegts uz iepakojuma vai kā citādi norādīt vai likt saprast, ka līdzeklim ir pretmikrobu iedarbība.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz tekstus un maketus, ko izmanto katra veida iepakojumam, un/vai katra atšķirīgā veida iepakojuma paraugu. |
| --- | --- |

ii)

Aizliegts uz iepakojuma vai kā citādi norādīt vai likt saprast, ka līdzeklim ir pretmikrobu iedarbība.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz tekstus un maketus, ko izmanto katra veida iepakojumam, un/vai katra atšķirīgā veida iepakojuma paraugu.

| iii) | Biocīdus produkta sastāvā vai produkta sastāvā iekļautā maisījumā, kurus lieto par produkta konservantiem un kuri saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (11) vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008 klasificēti ar H410/R50-53 vai H411/R51-53, atļauts izmantot tikai tad, ja to bioloģiskās akumulācijas potenciālu raksturojošie lielumi – oktanola/ūdens sadalījuma koeficients log Pow ir < 3,0 vai eksperimentāli noteiktais bioloģiskās koncentrēšanās koeficients BCF ≤ 100.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam par visiem biocīdiem jāiesniedz materiālu drošības datu lapas un dokumentācija par biocīdu koncentrāciju gatavajā produktā. |
| --- | --- |

iii)

Biocīdus produkta sastāvā vai produkta sastāvā iekļautā maisījumā, kurus lieto par produkta konservantiem un kuri saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (11) vai Regulu (EK) Nr. 1272/2008 klasificēti ar H410/R50-53 vai H411/R51-53, atļauts izmantot tikai tad, ja to bioloģiskās akumulācijas potenciālu raksturojošie lielumi – oktanola/ūdens sadalījuma koeficients log Pow ir < 3,0 vai eksperimentāli noteiktais bioloģiskās koncentrēšanās koeficients BCF ≤ 100.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam par visiem biocīdiem jāiesniedz materiālu drošības datu lapas un dokumentācija par biocīdu koncentrāciju gatavajā produktā.

4. kritērijs –   Smaržas

| a) | Produkts nedrīkst saturēt smaržvielas, kuru sastāvā ir nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi (kas norādīti 3. kritērija a) daļā). |
| --- | --- |

a)

Produkts nedrīkst saturēt smaržvielas, kuru sastāvā ir nitromuskusi un policikliskie muskussavienojumi (kas norādīti 3. kritērija a) daļā).

| b) | Visām vielām, kuras produktam pievienotas smaržai, jābūt ražotām atbilstīgi Starptautiskās Smaržvielu asociācijas (International Fragrance Association, IFRA) prakses kodeksam un/vai tās jālieto atbilstīgi minētajiem noteikumiem. Šis kodekss atrodams IFRA tīmekļa vietnē: http://www.ifraorg.org. |
| --- | --- |

b)

Visām vielām, kuras produktam pievienotas smaržai, jābūt ražotām atbilstīgi Starptautiskās Smaržvielu asociācijas (International Fragrance Association, IFRA) prakses kodeksam un/vai tās jālieto atbilstīgi minētajiem noteikumiem. Šis kodekss atrodams IFRA tīmekļa vietnē: http://www.ifraorg.org.

| c) | Smaržvielas, uz kurām attiecas prasība par deklarēšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 648/2004/EEK (VII pielikums) un kuru lietošana jau nav izslēgta ar 3. kritērija c) daļu, un (citas) smaržvielas, kas klasificētas kā H317/R43 (var izraisīt alerģiskas ādas reakcijas) un/vai H334/R42 (ieelpojot var izraisīt alerģiju, astmas simptomus vai apgrūtinātu elpošanu), vielā katra nedrīkst būt vairāk par ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm). |
| --- | --- |

c)

Smaržvielas, uz kurām attiecas prasība par deklarēšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 648/2004/EEK (VII pielikums) un kuru lietošana jau nav izslēgta ar 3. kritērija c) daļu, un (citas) smaržvielas, kas klasificētas kā H317/R43 (var izraisīt alerģiskas ādas reakcijas) un/vai H334/R42 (ieelpojot var izraisīt alerģiju, astmas simptomus vai apgrūtinātu elpošanu), vielā katra nedrīkst būt vairāk par ≥ 0,010 % (≥ 100 ppm).

Novērtēšana un verifikācija. Pretendentam jāiesniedz deklarācija par atbilstību visām kritērija a), b) un d) daļā noteiktajām prasībām. Par kritērija c) daļu pieteikuma iesniedzējs iesniedz parakstītu deklarāciju par atbilstību, norādot smaržas daudzumu produktā. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī smaržas ražotāja deklarāciju, kurā norādīts katras Padomes Direktīvas 76/768/EEK (12) III pielikuma I daļā minētās vielas saturs smaržā, un tādu (citu) vielu saturs, kurām ir piešķirtas riska frāzes R43/H317 un/vai R42/H334.

5. kritērijs –   Gaistoši organiskie savienojumi

Tādu gaistošo organisko savienojumu, kuru viršanas punkts ir zem 150 °C, masas daļa universālo tīrīšanas līdzekļu un sanitāro tīrīšanas līdzekļu gatavajā produkcijā (pārdošanai sagatavotā veidā) nedrīkst būt lielāka par 6 %. Attiecīgi produktiem, kas ir pirms lietošanas atšķaidāmi koncentrāti, tādu gaistošo organisko savienojumu, kuru viršanas punkts ir zem 150 °C, masas daļa mazgāšanas šķīdumā nedrīkst būt lielāka par 0,2 %.

Logu tīrīšanas līdzekļu gatavajā produkcijā (pārdošanai sagatavotā veidā) tādu gaistošo organisko savienojumu, kuru viršanas punkts ir zem 150 °C, masas daļa nedrīkst būt lielāka par 10 %.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz drošības datu lapas par visiem lietotajiem organiskajiem šķīdinātājiem un kopējās koncentrācijas aprēķinus par tādiem gaistošiem organiskajiem savienojumiem, kuru viršanas punkts ir zem 150 °C.

6. kritērijs –   Fosfors

Fosfora kopējo saturu produktā elementa veidā aprēķina pēc ražotāja rekomendētās attiecīgā produkta devas gramos, kas vajadzīga normāli netīru virsmu tīrīšanai piemērota mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai (pirms lietošanas ar ūdeni atšķaidāmiem produktiem) vai uz 100 g produkta (produktiem, ko lieto neatšķaidītus), ņemot vērā visas to sastāvā esošās fosforu saturošās vielas (piemēram, fosfātus un fosfonātus).

Pirms lietošanas ar ūdeni atšķaidāmajiem universālajiem tīrīšanas līdzekļiem kopējais fosfora (P) saturs nedrīkst būt lielāks par 0,02 g ražotāja rekomendētajā attiecīgā produkta devā, kas vajadzīga mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai.

Bez atšķaidīšanas lietojamo universālo tīrīšanas līdzekļu kopējais fosfora (P) saturs nedrīkst būt lielāks par 0,2 g uz 100 g produkta.

Sanitāro tīrīšanas līdzekļu kopējais fosfora (P) saturs nav lielāks par 1,0 g uz 100 g produkta.

Vielas, ko izmanto logu tīrīšanas līdzekļu sastāvā, nedrīkst saturēt fosforu.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs iesniedz precīzu informāciju par produkta sastāvu un aprēķinus, kas liecina par atbilstību minētajam kritērijam.

7. kritērijs –   Iepakojuma prasības

| a) | Nedrīkst lietot aerosola iepakojumu, kurā ir propelenti. |
| --- | --- |

a)

Nedrīkst lietot aerosola iepakojumu, kurā ir propelenti.

| b) | Plastmasas, ko lieto galvenajam konteineram, jāmarķē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (13) vai saskaņā ar standarta DIN 6120 1. un 2. daļu, ņemot vērā DIN7728 1. daļu. |
| --- | --- |

b)

Plastmasas, ko lieto galvenajam konteineram, jāmarķē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (13) vai saskaņā ar standarta DIN 6120 1. un 2. daļu, ņemot vērā DIN7728 1. daļu.

| c) | Ja primārais iepakojums ražots no atkārtoti pārstrādāta materiāla, norādēm par to uz iepakojuma jābūt saskaņā ar standartu ISO 14021 “Vides marķējumi un deklarācijas – Vides pašdeklarēšana (Otrā tipa vides marķēšana)”. |
| --- | --- |

c)

Ja primārais iepakojums ražots no atkārtoti pārstrādāta materiāla, norādēm par to uz iepakojuma jābūt saskaņā ar standartu ISO 14021 “Vides marķējumi un deklarācijas – Vides pašdeklarēšana (Otrā tipa vides marķēšana)”.

| d) | Produktiem, kurus pārdod iepakojumā ar dozatoru, jābūt pārdošanā kā atkārtotai uzpildīšanai paredzētas sistēmas daļai. |
| --- | --- |

d)

Produktiem, kurus pārdod iepakojumā ar dozatoru, jābūt pārdošanā kā atkārtotai uzpildīšanai paredzētas sistēmas daļai.

| e) | Plastmasas iepakojuma materiālā var būt izmantoti tikai tādi ftalāti, kuriem pieteikuma iesniegšanas laikā ir veikts riska novērtējums un kas kā neatbilstoši nav klasificējami saskaņā ar 3. kritērija c) daļu. |
| --- | --- |

e)

Plastmasas iepakojuma materiālā var būt izmantoti tikai tādi ftalāti, kuriem pieteikuma iesniegšanas laikā ir veikts riska novērtējums un kas kā neatbilstoši nav klasificējami saskaņā ar 3. kritērija c) daļu.

| f) | Primārā iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecība (WUR) nedrīkst būt lielāka par:






  Produkta veids | WUR |
| --- | --- | --- |
| Produkti koncentrātu veidā, arī šķidrumi un cietvielas, ko pirms lietošanas atšķaida ar ūdeni vai šķīdina ūdenī | 1,20 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma) |
| Lietošanai gatavi produkti, t. i., produkti, kurus lieto neatšķaidītus | 150 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma) |

f)

Primārā iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecība (WUR) nedrīkst būt lielāka par:

Produkta veids

WUR

Produkti koncentrātu veidā, arī šķidrumi un cietvielas, ko pirms lietošanas atšķaida ar ūdeni vai šķīdina ūdenī

1,20 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma)

Lietošanai gatavi produkti, t. i., produkti, kurus lieto neatšķaidītus

150 grami iepakojuma uz litru lietojamā šķīduma (mazgāšanas šķīduma)

WUR aprēķina tikai primārajam iepakojumam (kopā ar vāciņu, aizbāzni, rokas sūkni/smidzināšanas ierīci), pēc šādas formulas:

Formula,

kur

| Wi | = | primārā iepakojuma i-tās vienības masa (g), attiecīgos gadījumos kopā ar etiķeti, |
| --- | --- | --- |
| Ui | = | atkārtoti neizmantota (svaiga) materiāla masa (g) i-tā primārā iepakojuma vienībā. Ja primārā iepakojuma materiāla sastāvā atkārtoti pārstrādāto materiālu saturs ir 0 %, Ui = Wi, |
| Di | = | funkcionālo devu skaits (= mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai vajadzīgās ražotāja rekomendētās devas tilpuma daudzkārtnis), primārā iepakojuma i-tajā vienībā. Lietošanai gataviem produktiem, kurus laiž tirgū vajadzīgajā atšķaidījumā, Di = produkta tilpums (litros), |
| ri | = | atkārtotas izmantošanas rādītājs, t. i., reižu skaits, cik tādam pašam mērķim lieto primārā iepakojuma i-to vienību, izmantojot iepakojuma vākšanas sistēmu vai atkārtotu uzpildīšanu (ri = 1, ja iepakojumu tādam pašam mērķim atkārtoti neizmanto). Iepakojumu izmantojot atkārtoti, ri pieņem vienādu ar 1, ja pieteikuma iesniedzējs nevar dokumentēt augstāku rādītāju. |

Wi

=

primārā iepakojuma i-tās vienības masa (g), attiecīgos gadījumos kopā ar etiķeti,

Ui

=

atkārtoti neizmantota (svaiga) materiāla masa (g) i-tā primārā iepakojuma vienībā. Ja primārā iepakojuma materiāla sastāvā atkārtoti pārstrādāto materiālu saturs ir 0 %, Ui = Wi,

Di

=

funkcionālo devu skaits (= mazgāšanas šķīduma 1 litra pagatavošanai vajadzīgās ražotāja rekomendētās devas tilpuma daudzkārtnis), primārā iepakojuma i-tajā vienībā. Lietošanai gataviem produktiem, kurus laiž tirgū vajadzīgajā atšķaidījumā, Di = produkta tilpums (litros),

ri

=

atkārtotas izmantošanas rādītājs, t. i., reižu skaits, cik tādam pašam mērķim lieto primārā iepakojuma i-to vienību, izmantojot iepakojuma vākšanas sistēmu vai atkārtotu uzpildīšanu (ri = 1, ja iepakojumu tādam pašam mērķim atkārtoti neizmanto). Iepakojumu izmantojot atkārtoti, ri pieņem vienādu ar 1, ja pieteikuma iesniedzējs nevar dokumentēt augstāku rādītāju.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz produkta iepakojuma masas un derīgā tilpuma attiecības (WUR) aprēķinus un deklarāciju par atbilstību katrai šā kritērija daļai. Par kritērija e) daļu pieteikuma iesniedzējs iesniedz aizpildītu un parakstītu atbilstības deklarāciju.

8. kritērijs –   Piemērotība lietošanai

Produktam jābūt lietošanai piemērotam un patērētāju vajadzībām atbilstošam.

a)   Universālie tīrīšanas līdzekļi un logu tīrīšanas līdzekļi

Par universālajiem tīrīšanas līdzekļiem jādokumentē tikai tauku noņemšanas spēja. Logu tīrīšanas līdzekļiem jādokumentē nožūšana, neatstājot svītras.

Tīrīšanas spējai ir jābūt ekvivalentai vai labākai nekā tirgū vadošam vai parasta standarta produktam, ko kompetentā iestāde ir apstiprinājusi.

Novērtēšana un verifikācija. Produkta lietošanas īpašības testē:

| — | izmantojot piemērotu un pamatotu laboratorijas testēšanas metodi, vai |
| --- | --- |

—

izmantojot piemērotu un pamatotu laboratorijas testēšanas metodi, vai

| — | ar piemērotu un pamatotu testēšanu, ko veic patērētāji. |
| --- | --- |

—

ar piemērotu un pamatotu testēšanu, ko veic patērētāji.

Abu veidu testēšana jāveic un par to jāsniedz pārskats pēc konkrētiem parametriem saskaņā ar noteikumiem “Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners”, kas atrodami:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/purpose_cleaners_en.htm

b)   Sanitārie tīrīšanas līdzekļi

Sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem pieskaitāmi tīrīšanas līdzekļi vannasistabu, tualešu un virtuves uzkopšanai. Par vannasistabu tīrīšanas līdzekļiem jādokumentē gan ziepju nosēdumu, gan kaļķa nosēdumu noņemšanas spēja. Par skābi saturošiem tualešu tīrīšanas līdzekļiem jādokumentē tikai kaļķa nosēdumu noņemšanas spēja. Par tīrīšanas līdzekļiem virtuvēm jādokumentē tauku noņemšanas spēja.

Tīrīšanas spējai ir jābūt ekvivalentai vai labākai nekā turpmāk minētajam references detergentam.

Novērtēšana un verifikācija. Produkta lietošanas īpašības testē:

| — | izmantojot piemērotu un pamatotu laboratorijas testēšanas metodi, vai |
| --- | --- |

—

izmantojot piemērotu un pamatotu laboratorijas testēšanas metodi, vai

| — | ar piemērotu un pamatotu testēšanu, ko veic patērētāji. |
| --- | --- |

—

ar piemērotu un pamatotu testēšanu, ko veic patērētāji.

Abu veidu testēšana jāveic un par to jāsniedz pārskats pēc konkrētiem parametriem saskaņā ar noteikumiem “Framework for testing the performance of all-purpose cleaners, window cleaners and sanitary cleaners”. Izmanto references detergentu, kas noteikts IKW (Industrieverband Körperpflege- und Waschmittel e.V.) lietošanas īpašību testēšanai: “Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners” (SÖFW-Journal, 126, 11, 50.–56. lpp., 2000). Tualešu tīrīšanas līdzekļu un vannasistabu tīrīšanas līdzekļu testēšanai jāizmanto references detergents; tā pH jāpazemina līdz 3,5, testējot vannasistabu tīrīšanas līdzekļus.

IKW testēšanas metodes apraksts skābi saturošu tualešu tīrīšanas līdzekļu lietošanas īpašību noteikšanai “Recommendation for the quality assessment of acidic toilet cleaners” (SÖFW-Journal, 126, 11, 50.–56. lpp., 2000) atrodams:

http://www.ikw.org/pdf/broschueren/EQ_WC_Reiniger_Englisch.pdf

9. kritērijs –   Lietošanas instrukcijas

a)   Instrukcijas par devām

Uz universālo tīrīšanas līdzekļu un uz sanitāro tīrīšanas līdzekļu iepakojuma pietiekami lieliem burtiem uz redzama fona jābūt informācijai par rekomendētajām devām. Uz tīrīšanas līdzekļu koncentrātu iepakojuma nepārprotami jānorāda, ka salīdzinājumā ar parastajiem (t. i., atšķaidītajiem) produktiem tas lietojams pavisam nelielā daudzumā.

Uz iepakojuma jābūt šādam (vai tam ekvivalentam) tekstam:

“Lietojot pareizās devās, ietaupās nauda un samazinās ietekme uz vidi”.

Uz lietošanai gatavu universālo tīrīšanas līdzekļu iepakojuma jābūt šādam (vai tam ekvivalentam) tekstam: “Produkts nav paredzēts liela mēroga tīrīšanai”.

b)   Drošības uzraksti

Uz produkta iepakojuma jābūt drošības uzrakstam (vai tā ekvivalentam) teksta vai piktogrammas veidā:

| — | “Sargāt no bērniem!” |
| --- | --- |

—

“Sargāt no bērniem!”

| — | “Nejaukt kopā dažādus tīrīšanas līdzekļus!” |
| --- | --- |

—

“Nejaukt kopā dažādus tīrīšanas līdzekļus!”

| — | “Neieelpot izsmidzinātu produktu!” (tikai par produktiem, kas ir aerosola iepakojumā). |
| --- | --- |

—

“Neieelpot izsmidzinātu produktu!” (tikai par produktiem, kas ir aerosola iepakojumā).

Novērtēšana un verifikācija. Pretendents kompetentajai iestādei iesniedz produkta iepakojuma paraugu ar etiķeti vai marķējumu un deklarāciju par atbilstību katrai no minētā kritērija daļām.

Novērtēšana un verifikācija.

10. kritērijs –   Informācija uz ES ekomarķējuma

10. kritērijs –

Informācija uz ES ekomarķējuma

Neobligātā papildu uzlīme ar šādu tekstu teksta rāmī:

| “— | mazāka ietekme uz ūdens vides organismiem, |
| --- | --- |

“—

mazāka ietekme uz ūdens vides organismiem,

| — | mazāks bīstamo vielu lietojums, |
| --- | --- |

—

mazāks bīstamo vielu lietojums,

| — | mazāks iepakojuma atkritumu daudzums, |
| --- | --- |

—

mazāks iepakojuma atkritumu daudzums,

| — | skaidras lietošanas instrukcijas”. |
| --- | --- |

—

skaidras lietošanas instrukcijas”.

Norādījumi par neobligātās papildu uzlīmes ar teksta rāmi izmantošanu atrodami sadaļā “Guidelines for use of the EU Ecolabel logo” tīmekļa vietnē:

Guidelines for use of the EU Ecolabel logo

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/logos_en.htm

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz uzlīmes paraugu un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

Novērtēšana un verifikācija.

11. kritērijs –   Profesionālā apmācība

11. kritērijs –

Profesionālā apmācība

Par profesionāliem lietojumiem paredzētiem detergentiem to ražotājam, izplatītājam vai trešai personai jānodrošina attiecīgā personāla apmācība vai tam paredzēti mācību materiāli. Tajos jābūt instrukcijām attiecīgo operāciju veikšanas secībā par pareizu atšķaidīšanu, lietošanu, lietoto šķīdumu novadīšanu un iekārtu ekspluatāciju.

Novērtēšana un verifikācija. Kompetentajai iestādei jāiesniedz mācību materiālu paraugs, kuros ir instrukcijas attiecīgo operāciju veikšanas secībā par pareizu atšķaidīšanu, lietošanu, lietoto šķīdumu novadīšanu un iekārtu ekspluatāciju un apmācību kursa apraksts.

Novērtēšana un verifikācija.

---

(1)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 142, 31.5.2008., 1. lpp.

2

(3)  OJ L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

3

(4)  OJ 196, 16.8.1967., 1. lpp.

4

(5)  OJ L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

5

(6)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008.

6

(7)  Saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK.

7

(8)  Saturs jādala ar M koeficientu, ko nosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008.

8

(9)  Ieskaitot stabilizētājas un citas palīgvielas preparātos.

9

(10)  Koncentrācijās, kas mazākas par 1,0 % izejvielās, kamēr kopējā koncentrācija gatavajā produktā ir mazāka nekā 0,10 %.

10

(11)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

11

(12)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp.

12

(13)  OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.

13

I papildinājums

Detergentu ingredientu datubāzes (DID) saraksts

DID sarakstā (A daļā) ir informācija par detergentu sastāvā parasti lietojamo ingredientu toksicitāti ūdens organismiem un bioloģiskās noārdīšanās spēju. Šajā sarakstā ir iekļauta informācija par daudzu mazgāšanas un tīrīšanas līdzekļos izmantojamo vielu toksicitāti un bioloģiskās noārdīšanās spēju. Šis saraksts nav visaptverošs, tāpēc DID saraksta B daļā ir sniegti norādījumi par attiecīgo toksiskuma robežatšķaidījuma aprēķināšanai vajadzīgo parametru (piemēram, toksicitātes koeficienta (TF) un noārdīšanās koeficienta (DF) noteikšanu ar aprēķinu metodi vielām, kuras nav iekļautas DID sarakstā. Saraksts ir vispārīgs informācijas avots, un vielas, kas ir DID sarakstā, netiek automātiski apstiprinātas lietošanai produktos ar ES ekomarķējumu. DID saraksts (A un B daļa) atrodams ES ekomarķējuma tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/ecolabelled_products/categories/did_list_en.htm.

Vielām, par kurām nav datu par toksicitāti ūdens vidē un noārdīšanās spēju, to toksicitātes koeficienta (TF) un noārdīšanās koeficienta (DF) vērtību var aptuveni noteikt pēc analoģijas ar struktūras ziņā līdzīgām vielām. Šādas struktūras analoģijas jāapstiprina kompetentajai iestādei, kas piešķir licenci ES ekomarķējuma lietošanai. Šādos gadījumos otra iespēja ir izmantot sliktākā varianta metodi, lietojot turpmāk norādītos parametrus.

Sliktākā varianta metode:

| | Akūta toksicitāte | Toksicitāte ilgstošā iedarbībā | Noārdīšanās |
| --- | --- | --- | --- |
| Ingredients | LC50/EC50 | SF(acute) | TF(acute) | NOEC
   (1) | SF(chronic)

   (1) | TF(chronic) | DF | Aerobā | Anaerobā |
| “Nosaukums” | 1 mg/l | 10 000 | 0,0001 | | | 0,0001 | 1 | P | N |

Akūta toksicitāte

Toksicitāte ilgstošā iedarbībā

Noārdīšanās

Ingredients

LC50/EC50

SF(acute)

TF(acute)

NOEC
   (1)

SF(chronic)

   (1)

TF(chronic)

DF

Aerobā

Anaerobā

“Nosaukums”

1 mg/l

10 000

0,0001

0,0001

1

P

N

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās spējas dokumentēšana

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanai izmanto šādas metodes:

| 1) | Līdz 2010. gada 1. decembrim un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim | Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodes, kas paredzētas Direktīvā 67/548/EEK, jo īpaši metodes, kas aprakstītas minētās direktīvas V pielikuma C4. daļā, vai tām ekvivalentās OECD 301 A-F testēšanas metodes, vai ekvivalentas ISO standartos noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- | --- |

1)

Līdz 2010. gada 1. decembrim un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim

Vieglas bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodes, kas paredzētas Direktīvā 67/548/EEK, jo īpaši metodes, kas aprakstītas minētās direktīvas V pielikuma C4. daļā, vai tām ekvivalentās OECD 301 A-F testēšanas metodes, vai ekvivalentas ISO standartos noteiktās testēšanas metodes.

| | Virsmaktīvām vielām “10 dienu loga” principu nepiemēro. Pieņemami rezultāti ir 70 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc Regulas (EK) Nr. 440/2008 metodes C.4-A un C4-B (un tām ekvivalentajām OECD 301 A un E testēšanas metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām tām ekvivalentajām metodēm), un 60 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc C4-C, D, E un F testēšanas metodēm (un tām ekvivalentajām OECD 301 B, C, D un F metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām testēšanas metodēm). |
| --- | --- |

Virsmaktīvām vielām “10 dienu loga” principu nepiemēro. Pieņemami rezultāti ir 70 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc Regulas (EK) Nr. 440/2008 metodes C.4-A un C4-B (un tām ekvivalentajām OECD 301 A un E testēšanas metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām tām ekvivalentajām metodēm), un 60 % noārdīšanās līmenis, kas noteikts pēc C4-C, D, E un F testēšanas metodēm (un tām ekvivalentajām OECD 301 B, C, D un F metodēm, kā arī attiecīgajām ISO standartos noteiktajām ekvivalentajām testēšanas metodēm).

| 2) | Pēc 2015. gada 1. decembra un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim
  Testēšanas metodes, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

2)

Pēc 2015. gada 1. decembra un pārejas periodā no 2010. gada 1. decembra līdz 2015. gada 1. decembrim

Testēšanas metodes, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

Bioloģiskās noārdīšanās spējas anaerobos apstākļos dokumentēšana

Anaerobās noārdīšanās spējas testēšanas standartmetodes ir EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai ekvivalenta testēšanas metode, pēc kuras noteiktā pilnīgas noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir vismaz 60 %. Lai dokumentētu, ka anaerobos apstākļos bioloģiski noārdās vismaz 60 %, var izmantot arī citas testēšanas metodes, kurās modelēti attiecīgie anaerobie apstākļi.

Ekstrapolācija DID sarakstā neiekļautām vielām

DID sarakstā neiekļauto ingredientu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos var dokumentēt pēc šādas metodes.

| 1. | Veic ekstrapolāciju. Ekstrapolēšanai izmanto testēšanas rezultātus, kas iegūti, nosakot ķīmiskās struktūras līdzīgu virsmaktīvo vielu pilnīgas bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos apstiprināta virsmaktīvajai vielai (vai homologu rindai), kas iekļauta DID sarakstā, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir C12-15 A 1-3 EO sulfātam (DID Nr. 8), un var uzskatīt, ka tā līdzīga būs arī C12-15 A 6 EO sulfātam). Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos virsmaktīvai vielai apstiprināta, izmantojot attiecīgu testēšanas metodi, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, literatūras datus, kas liecina par četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos, var izmantot, lai dokumentētu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos citiem četraizvietotajiem amonija sāļiem ar estera saitēm alkilvirknē. |
| --- | --- |

1.

Veic ekstrapolāciju. Ekstrapolēšanai izmanto testēšanas rezultātus, kas iegūti, nosakot ķīmiskās struktūras līdzīgu virsmaktīvo vielu pilnīgas bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos. Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos apstiprināta virsmaktīvajai vielai (vai homologu rindai), kas iekļauta DID sarakstā, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos ir C12-15 A 1-3 EO sulfātam (DID Nr. 8), un var uzskatīt, ka tā līdzīga būs arī C12-15 A 6 EO sulfātam). Ja bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos virsmaktīvai vielai apstiprināta, izmantojot attiecīgu testēšanas metodi, var uzskatīt, ka struktūras ziņā līdzīgai virsmaktīvai vielai arī būs bioloģiskās noārdīšanās spēja anaerobos apstākļos (piemēram, literatūras datus, kas liecina par četraizvietoto amonija sāļu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos, var izmantot, lai dokumentētu bioloģiskās noārdīšanās spēju anaerobos apstākļos citiem četraizvietotajiem amonija sāļiem ar estera saitēm alkilvirknē.

| 2. | Veic skrīninga testu bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, veic skrīninga testu pēc EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai citas ekvivalentas metodes. |
| --- | --- |

2.

Veic skrīninga testu bioloģiskās noārdīšanās spējas noteikšanai anaerobos apstākļos. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, veic skrīninga testu pēc EN ISO 11734, ECETOC Nr. 28 (1988. gada jūnijs), OECD 311 vai citas ekvivalentas metodes.

| 3. | Veic pazeminātas devas bioloģiskās noārdīšanās spējas testēšanu. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, kā arī gadījumos, kad skrīninga testā rodas eksperimentālas grūtības (piemēram, inhibēšana testējamās vielas toksicitātes dēļ), testēšanu izdara atkārtoti ar virsmaktīvās vielas pazeminātu devu un bioloģisko noārdīšanos kontrolē, izmantojot 14C izotopu, vai ar ķīmiskajām analīzēm. Testēšanu, izmantojot pazeminātas devas, veic pēc OECD 308 (2000. gada augusts) vai tai ekvivalentas metodes. |
| --- | --- |

3.

Veic pazeminātas devas bioloģiskās noārdīšanās spējas testēšanu. Ja vajadzīgi jauni testēšanas rezultāti, kā arī gadījumos, kad skrīninga testā rodas eksperimentālas grūtības (piemēram, inhibēšana testējamās vielas toksicitātes dēļ), testēšanu izdara atkārtoti ar virsmaktīvās vielas pazeminātu devu un bioloģisko noārdīšanos kontrolē, izmantojot 14C izotopu, vai ar ķīmiskajām analīzēm. Testēšanu, izmantojot pazeminātas devas, veic pēc OECD 308 (2000. gada augusts) vai tai ekvivalentas metodes.

---

(1)  Ja nav piemērotu datu par ilgstošas iedarbības toksicitāti, šīs ailes atstāj tukšas. Tādā gadījumā pieņem, ka TF(chronic)
  ir vienāds ar TF(acute)
  .

---