# Jurnalul Oficial L 228/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.228.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 228 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 543 septembrie 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.228.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 228

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 543 septembrie 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 878/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 879/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 57/2011 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian și capturile accidentale asociate în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV | 6 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 880/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de rectificare a Regulamentului (UE) nr. 208/2011 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 180/2008 și (CE) nr. 737/2008 ale Comisiei în ceea ce privește listele și denumirile laboratoarelor de referință ale UE (
  1
  ) | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 881/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește compoziția aditivului preparatului de Bacillus subtilis DSM 17299 (titularul autorizației: Chr. Hansen A/S) și utilizarea sa în hrana pentru animale care conține acid formic (
  1
  ) | 9 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 882/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 883/2011 al Băncii Centrale Europene din 25 august 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (BCE/2011/12) | 13 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei | 16 |
| | | 2011/523/UE |
| | * | Decizia a Consiliului din 2 septembrie 2011 de suspendare parțială a aplicării Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană | 19 |
| | | 2011/524/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 martie 2011 privind ajutorul de stat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH
  [notificată cu numărul C(2011) 1764]

   (
  1
  ) | 22 |
| | | ORIENTĂRI |
| | | 2011/525/UE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 25 august 2011 de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (BCE/2011/13) | 37 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 878/2011 al Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 879/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 57/2011 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian și capturile accidentale asociate în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV

6

*

Regulamentul (UE) nr. 880/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de rectificare a Regulamentului (UE) nr. 208/2011 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 180/2008 și (CE) nr. 737/2008 ale Comisiei în ceea ce privește listele și denumirile laboratoarelor de referință ale UE (
  1
  )

1

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 881/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește compoziția aditivului preparatului de Bacillus subtilis DSM 17299 (titularul autorizației: Chr. Hansen A/S) și utilizarea sa în hrana pentru animale care conține acid formic (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

9

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 882/2011 al Comisiei din 2 septembrie 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

11

*

Regulamentul (UE) nr. 883/2011 al Băncii Centrale Europene din 25 august 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (BCE/2011/12)

13

DECIZII

*

Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

16

2011/523/UE

*

Decizia a Consiliului din 2 septembrie 2011 de suspendare parțială a aplicării Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană

19

2011/524/UE

*

Decizia Comisiei din 23 martie 2011 privind ajutorul de stat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH
  [notificată cu numărul C(2011) 1764]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 1764]

1

22

ORIENTĂRI

2011/525/UE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 25 august 2011 de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (BCE/2011/13)

(BCE/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 878/2011 AL CONSILIULUI

din 2 septembrie 2011

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215,

având în vedere Decizia 2011/273/PESC a Consiliului din 9 mai 2011 privind măsuri restrictive împotriva Siriei (1), adoptată în conformitate cu titlul V capitolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (2). |
| --- | --- |

(1)

La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 442/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (2).

| (2) | Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC (3) prevede adoptarea unor măsuri suplimentare, care includ interzicerea achiziționării, importului sau transportului de petrol brut și de produse petroliere din Siria, precum și înghețarea fondurilor și a resurselor economice ale unor persoane și entități suplimentare care beneficiază de avantaje din partea regimului sau care îl sprijină pe acesta. Persoanele, entitățile și organismele suplimentare cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice sunt enumerate în anexa la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(2)

Decizia 2011/522/PESC a Consiliului din 2 septembrie 2011 de modificare a Deciziei 2011/273/PESC (3) prevede adoptarea unor măsuri suplimentare, care includ interzicerea achiziționării, importului sau transportului de petrol brut și de produse petroliere din Siria, precum și înghețarea fondurilor și a resurselor economice ale unor persoane și entități suplimentare care beneficiază de avantaje din partea regimului sau care îl sprijină pe acesta. Persoanele, entitățile și organismele suplimentare cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice sunt enumerate în anexa la decizia respectivă.

| (3) | Unele dintre aceste măsuri intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, în consecință, este necesară o reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea lor uniformă de către operatorii economici din toate statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Unele dintre aceste măsuri intră în domeniul de aplicare al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și, în consecință, este necesară o reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea lor uniformă de către operatorii economici din toate statele membre.

| (4) | Prin Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 (4) s-a realizat o suspendare parțială a Acordului de cooperare cu Siria (5). |
| --- | --- |

(4)

Prin Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 (4) s-a realizat o suspendare parțială a Acordului de cooperare cu Siria (5).

| (5) | Pentru a garanta eficacitatea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare imediat. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a garanta eficacitatea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, acesta trebuie să intre în vigoare imediat.

| (6) | Ar trebui să se clarifice faptul că depunerea și transmiterea documentelor necesare către o bancă în scopul transferului final către o persoană, entitate sau organism care nu este inclus pe listă pentru a declanșa plăți permise în temeiul articolului 9 din prezentul regulament nu constituie punere la dispoziție de fonduri în sensul articolului 4 alineatul (2) din prezentul regulament, |
| --- | --- |

(6)

Ar trebui să se clarifice faptul că depunerea și transmiterea documentelor necesare către o bancă în scopul transferului final către o persoană, entitate sau organism care nu este inclus pe listă pentru a declanșa plăți permise în temeiul articolului 9 din prezentul regulament nu constituie punere la dispoziție de fonduri în sensul articolului 4 alineatul (2) din prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 442/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 se introduc următoarele litere:






  „(g) | «asigurare» înseamnă o înțelegere sau un angajament prin care una sau mai multe persoane fizice sau juridice este obligată sau sunt obligate, în schimbul unei plăți, să ofere uneia sau mai multor altor persoane, în eventualitatea materializării unui risc, o indemnizație sau un beneficiu stabilit prin înțelegerea sau angajamentul respectiv; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 1 se introduc următoarele litere:

„(g)

«asigurare» înseamnă o înțelegere sau un angajament prin care una sau mai multe persoane fizice sau juridice este obligată sau sunt obligate, în schimbul unei plăți, să ofere uneia sau mai multor altor persoane, în eventualitatea materializării unui risc, o indemnizație sau un beneficiu stabilit prin înțelegerea sau angajamentul respectiv;

| (h) | «reasigurare» înseamnă activitatea care constă în acceptarea riscurilor cedate de o societate de asigurare sau de o altă societate de reasigurare sau, în cazul asociației de subscriptori cunoscută sub numele de Lloyd’s, activitatea care constă în acceptarea riscurilor, cedate de orice membru al Lloyd’s, de către o societate de asigurare sau de reasigurare, alta decât asociația de subscriptori cunoscută sub numele de Lloyd’s; |
| --- | --- |

(h)

«reasigurare» înseamnă activitatea care constă în acceptarea riscurilor cedate de o societate de asigurare sau de o altă societate de reasigurare sau, în cazul asociației de subscriptori cunoscută sub numele de Lloyd’s, activitatea care constă în acceptarea riscurilor, cedate de orice membru al Lloyd’s, de către o societate de asigurare sau de reasigurare, alta decât asociația de subscriptori cunoscută sub numele de Lloyd’s;

| (i) | «produse petroliere» înseamnă produsele enumerate în anexa IV.” |
| --- | --- |

(i)

«produse petroliere» înseamnă produsele enumerate în anexa IV.”

| 2. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 3a
  Se interzice:






  (a) | importul de petrol brut sau de produse petroliere în Uniune dacă acestea:






  (i) | provin din Siria; sau |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 3a

Se interzice:

(a)

importul de petrol brut sau de produse petroliere în Uniune dacă acestea:

(i)

provin din Siria; sau

| (ii) | au fost exportate din Siria; |
| --- | --- |

(ii)

au fost exportate din Siria;

| (b) | achiziționarea de petrol brut sau de produse petroliere care se află în Siria sau care provin din această țară; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de petrol brut sau de produse petroliere care se află în Siria sau care provin din această țară;

| (c) | transportul de petrol brut sau de produse petroliere dacă acestea provin din Siria sau sunt exportate din Siria spre orice altă țară; |
| --- | --- |

(c)

transportul de petrol brut sau de produse petroliere dacă acestea provin din Siria sau sunt exportate din Siria spre orice altă țară;

| (d) | furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau de asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și servicii de asigurare și reasigurare, legate de interdicțiile prevăzute la literele (a), (b) și (c); și |
| --- | --- |

(d)

furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau de asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și servicii de asigurare și reasigurare, legate de interdicțiile prevăzute la literele (a), (b) și (c); și

| (e) | participarea, cu bună știință și deliberat, la activități care au drept scop sau efect, în mod direct sau indirect, eludarea interdicțiilor menționate la litera (a), (b) (c) sau (d). |
| --- | --- |

(e)

participarea, cu bună știință și deliberat, la activități care au drept scop sau efect, în mod direct sau indirect, eludarea interdicțiilor menționate la litera (a), (b) (c) sau (d).

Articolul 3b

Interdicțiile prevăzute la articolul 3a nu se aplică în cazul:

| (a) | executării, la 15 noiembrie 2011 sau înainte de această dată, a unei obligații care decurge dintr-un contract încheiat înainte de 2 septembrie 2011, cu condiția ca persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul care dorește să îndeplinească obligația în cauză să fi notificat activitatea sau tranzacția respectivă, cu cel puțin 7 zile lucrătoare în avans, autorității competente din statul membru în care este stabilită, menționată pe site-urile Internet enumerate în anexa III; sau |
| --- | --- |

(a)

executării, la 15 noiembrie 2011 sau înainte de această dată, a unei obligații care decurge dintr-un contract încheiat înainte de 2 septembrie 2011, cu condiția ca persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul care dorește să îndeplinească obligația în cauză să fi notificat activitatea sau tranzacția respectivă, cu cel puțin 7 zile lucrătoare în avans, autorității competente din statul membru în care este stabilită, menționată pe site-urile Internet enumerate în anexa III; sau

| (b) | achiziționării de petrol brut sau de produse petroliere care au fost exportate din Siria înainte de 2 septembrie 2011 sau, în cazul în care exportul s-a realizat în conformitate cu dispozițiile de la litera (a), la data de 15 noiembrie 2011 sau înainte de această dată.” |
| --- | --- |

(b)

achiziționării de petrol brut sau de produse petroliere care au fost exportate din Siria înainte de 2 septembrie 2011 sau, în cazul în care exportul s-a realizat în conformitate cu dispozițiile de la litera (a), la data de 15 noiembrie 2011 sau înainte de această dată.”

| 3. | Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Anexa II cuprinde o listă a persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2011/273/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind persoane responsabile de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și a persoanelor și entităților care beneficiază de avantaje din partea regimului sau care îl sprijină pe acesta, sau a persoanelor și entităților asociate cu acestea.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Anexa II cuprinde o listă a persoanelor fizice și juridice, a entităților și organismelor care, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2011/273/PESC, au fost identificate de Consiliu ca fiind persoane responsabile de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și a persoanelor și entităților care beneficiază de avantaje din partea regimului sau care îl sprijină pe acesta, sau a persoanelor și entităților asociate cu acestea.”

| 4. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | la primul paragraf, literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următoarele:






  „(c) | destinate exclusiv plății unor taxe ori comisioane aferente serviciilor de depozitare sau de administrare curentă a fondurilor sau a resurselor economice înghețate; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

la primul paragraf, literele (c) și (d) se înlocuiesc cu următoarele:

„(c)

destinate exclusiv plății unor taxe ori comisioane aferente serviciilor de depozitare sau de administrare curentă a fondurilor sau a resurselor economice înghețate;

| (d) | necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă în cauză să fi notificat autorităților competente ale celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că trebuie să fie acordată o autorizație specială;”. |
| --- | --- |

(d)

necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă în cauză să fi notificat autorităților competente ale celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că trebuie să fie acordată o autorizație specială;”.

| (b) | la primul paragraf se introduc următoarele litere:






  „(e) | să fie plătită în sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care beneficiază de imunități în conformitate cu dreptul internațional, în măsura în care astfel de plăți sunt destinate a fi utilizate în scopuri oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

la primul paragraf se introduc următoarele litere:

„(e)

să fie plătită în sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care beneficiază de imunități în conformitate cu dreptul internațional, în măsura în care astfel de plăți sunt destinate a fi utilizate în scopuri oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale; sau

| (f) | necesare în scop umanitar, cum ar fi acordarea și facilitarea acordării de ajutor umanitar, livrarea de materiale și bunuri necesare pentru nevoile esențiale ale civililor, inclusiv alimente și materiale agricole pentru producerea acestora, medicamente, sau pentru evacuările din Siria.” |
| --- | --- |

(f)

necesare în scop umanitar, cum ar fi acordarea și facilitarea acordării de ajutor umanitar, livrarea de materiale și bunuri necesare pentru nevoile esențiale ale civililor, inclusiv alimente și materiale agricole pentru producerea acestora, medicamente, sau pentru evacuările din Siria.”

| (c) | al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul:
  „Statul membru vizat informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizație acordată în temeiul prezentului articol, în termen de patru săptămâni de la acordarea autorizației.” |
| --- | --- |

(c)

al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul:

„Statul membru vizat informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizație acordată în temeiul prezentului articol, în termen de patru săptămâni de la acordarea autorizației.”

| 5. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 10a
  Nu se va da curs niciunei cereri, inclusiv cererilor de despăgubire sau oricărei alte cereri de aceeași natură, cum ar fi cererile de compensare sau cererile de chemare în garanție, în legătură cu orice contract sau tranzacție a cărei desfășurare a fost afectată, în mod direct sau indirect, integral sau parțial, de măsurile impuse de prezentul regulament, formulate de Guvernul Siriei sau de orice persoană sau entitate care prezintă o cerere prin intermediul sau în beneficiul acestuia.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

Nu se va da curs niciunei cereri, inclusiv cererilor de despăgubire sau oricărei alte cereri de aceeași natură, cum ar fi cererile de compensare sau cererile de chemare în garanție, în legătură cu orice contract sau tranzacție a cărei desfășurare a fost afectată, în mod direct sau indirect, integral sau parțial, de măsurile impuse de prezentul regulament, formulate de Guvernul Siriei sau de orice persoană sau entitate care prezintă o cerere prin intermediul sau în beneficiul acestuia.”

Articolul 2

Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 442/2011 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 3

Anexa II la prezentul regulament se introduce ca anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 442/2011.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 121, 10.5.2011, p. 11.

1

(2)  JO L 121, 10.5.2011, p. 1.

2

(3)  A se vedea pagina 16 din prezentul Jurnal Oficial.

3

(4)  A se vedea pagina 19 din prezentul Jurnal Oficial.

4

(5)  JO L 269, 27.9.1978, p. 2.

5

---

ANEXĂ I

A.   Persoane

| | Nume | Informații de identificare
  (data nașterii, locul nașterii...) | Motive | Data înscrierii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Președintele Camerei de Comerț și Industrie din Alep. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Președintele Camerei de Industrie din Damasc (Zuhair Ghraiwati Sons). Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Fondatorul Akhras Group (mărfuri, comerț, procesare și logistică), Homs. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Președintele Issam Anbouba Est. pentru agroindustrie. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |

Nume

Informații de identificare

(data nașterii, locul nașterii...)

Motive

Data înscrierii pe listă

1.

Fares CHEHABI

Președintele Camerei de Comerț și Industrie din Alep. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Președintele Camerei de Industrie din Damasc (Zuhair Ghraiwati Sons). Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Fondatorul Akhras Group (mărfuri, comerț, procesare și logistică), Homs. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Președintele Issam Anbouba Est. pentru agroindustrie. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

B.   Entități

| | Denumire | Informații de identificare | Motive | Data înscrierii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Filială a Holding Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62) | Entitate economică care finanțează regimul. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Filială a Holding Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62) | Entitate economică care finanțează regimul. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O.Box: 2337 Damasc, |
| Republica Arabă Siriană |
| tel.: (+963) 11 2456777 și 2218602 |
| fax: (+963) 11 2237938 și 2211186 |
| Adresa de poștă electronică a băncii: Publicrelations@reb.sy, |
| Website: www.reb.sy |

Denumire

Informații de identificare

Motive

Data înscrierii pe listă

1.

Mada Transport

Filială a Holding Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62)

Entitate economică care finanțează regimul.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Filială a Holding Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62)

Entitate economică care finanțează regimul.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O.Box: 2337 Damasc,

Republica Arabă Siriană

tel.: (+963) 11 2456777 și 2218602

fax: (+963) 11 2237938 și 2211186

Adresa de poștă electronică a băncii: Publicrelations@reb.sy,

Website: www.reb.sy

Bancă deținută de stat care acordă sprijin financiar regimului.

2.09.2011

---

ANEXA II

„ANEXA IV

Lista produselor petroliere și codul SA

| Codul SA | Descriere |
| --- | --- |
| 2709 00 | Uleiuri brute din petrol sau din minerale bituminoase: |
| 2710 | Uleiuri din petrol sau uleiuri din minerale bituminoase, altele decât uleiurile brute; preparatele nedenumite și necuprinse în altă parte, care conțin în greutate minimum 70 % uleiuri din petrol sau din minerale bituminoase și pentru care aceste uleiuri constituie elementele de bază; deșeuri de uleiuri; |
| 2711 | Gaz de sondă și alte hidrocarburi gazoase: |
| 2712 | Vaselină; ceară de parafină, ceară de petrol microcristalină, ceară din praf de cărbune (slack wax), ozocherită, ceară de lignit, ceară de turbă, alte tipuri de ceară minerală și produse similare obținute prin sinteză sau prin alte procedee, chiar colorate: |
| 2713 | Cocs de petrol, bitum de petrol și alte reziduuri de uleiuri din petrol sau din minerale bituminoase: |
| 2714 | Bitumuri și asfalturi, naturale; șisturi și nisipuri bituminoase; asfaltiți și roci asfaltice: |
| 2715 00 00 | Amestecuri bituminoase pe bază de asfalt natural sau de bitum natural, de bitum de petrol, de gudron mineral sau de smoală de gudron mineral (de exemplu, mastic bituminos, cut-backs)” |

Codul SA

Descriere

2709 00

Uleiuri brute din petrol sau din minerale bituminoase:

2710

Uleiuri din petrol sau uleiuri din minerale bituminoase, altele decât uleiurile brute; preparatele nedenumite și necuprinse în altă parte, care conțin în greutate minimum 70 % uleiuri din petrol sau din minerale bituminoase și pentru care aceste uleiuri constituie elementele de bază; deșeuri de uleiuri;

2711

Gaz de sondă și alte hidrocarburi gazoase:

2712

Vaselină; ceară de parafină, ceară de petrol microcristalină, ceară din praf de cărbune (slack wax), ozocherită, ceară de lignit, ceară de turbă, alte tipuri de ceară minerală și produse similare obținute prin sinteză sau prin alte procedee, chiar colorate:

2713

Cocs de petrol, bitum de petrol și alte reziduuri de uleiuri din petrol sau din minerale bituminoase:

2714

Bitumuri și asfalturi, naturale; șisturi și nisipuri bituminoase; asfaltiți și roci asfaltice:

2715 00 00

Amestecuri bituminoase pe bază de asfalt natural sau de bitum natural, de bitum de petrol, de gudron mineral sau de smoală de gudron mineral (de exemplu, mastic bituminos, cut-backs)”

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/6

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 879/2011 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2011

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 57/2011 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian și capturile accidentale asociate în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (1), în special articolul 5 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 57/2011 sunt stabilite limite de captură zero pentru stocul de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV. |
| --- | --- |

(1)

În anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 57/2011 sunt stabilite limite de captură zero pentru stocul de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV.

| (2) | Pe baza informațiilor științifice colectate în prima jumătate a anului 2011, conform avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, capturile de până la 6 000 de tone în 2011 ar corespunde unei mortalități prin pescuit de 0,02 și ar menține probabil stocul respectiv peste limitele de precauție. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza informațiilor științifice colectate în prima jumătate a anului 2011, conform avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, capturile de până la 6 000 de tone în 2011 ar corespunde unei mortalități prin pescuit de 0,02 și ar menține probabil stocul respectiv peste limitele de precauție.

| (3) | Merluciul norvegian reprezintă un stoc din Marea Nordului exploatat împreună cu Norvegia, dar pe care cele două părți nu îl administrează în comun la ora actuală. Măsurile prevăzute de prezentul regulament trebuie să fie conforme cu consultările purtate cu Norvegia, pe baza prevederilor din procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor privind pescuitul dintre Uniunea Europeană și Norvegia de la 3 decembrie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Merluciul norvegian reprezintă un stoc din Marea Nordului exploatat împreună cu Norvegia, dar pe care cele două părți nu îl administrează în comun la ora actuală. Măsurile prevăzute de prezentul regulament trebuie să fie conforme cu consultările purtate cu Norvegia, pe baza prevederilor din procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor privind pescuitul dintre Uniunea Europeană și Norvegia de la 3 decembrie 2010.

| (4) | Prin urmare, se impune ca partea care îi revine UE din capturile de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV să se stabilească la 75% din cantitatea de 6 000 de tone. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, se impune ca partea care îi revine UE din capturile de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele UE din zonele ICES IIa și IV să se stabilească la 75% din cantitatea de 6 000 de tone.

| (5) | Eglefinul și merlanul reprezintă capturi accidentale în cadrul pescuitului de merluciu norvegian. Prin urmare, este oportună includerea acestor capturi în cotele statelor membre pentru merluciul norvegian și speciile asociate. Pentru a preveni însă capturile excesive, cantitățile din aceste specii care pot fi incluse în respectiva cotă trebuie limitate la 5 % din total. |
| --- | --- |

(5)

Eglefinul și merlanul reprezintă capturi accidentale în cadrul pescuitului de merluciu norvegian. Prin urmare, este oportună includerea acestor capturi în cotele statelor membre pentru merluciul norvegian și speciile asociate. Pentru a preveni însă capturile excesive, cantitățile din aceste specii care pot fi incluse în respectiva cotă trebuie limitate la 5 % din total.

| (6) | Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 trebuie modificată în consecință.

| (7) | Merluciul norvegian este o specie cu durată scurtă de viață. În consecință, se recomandă implementarea noilor niveluri ale limitelor de captură în cel mai scurt timp posibil, pentru a se asigura continuarea desfășurării activităților de pescuit. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării. |
| --- | --- |

(7)

Merluciul norvegian este o specie cu durată scurtă de viață. În consecință, se recomandă implementarea noilor niveluri ale limitelor de captură în cel mai scurt timp posibil, pentru a se asigura continuarea desfășurării activităților de pescuit. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării.

| (8) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011, intrarea privind stocul de merluciu norvegian și capturile accidentale asociate din zona ICES IIIa și din apele UE din zonele ICES IIa și IV se înlocuiește cu următorul text:

| „Specie | : | Merluciu norvegian și capturi accidentale asociate

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Specie

:

Merluciu norvegian și capturi accidentale asociate

Trisopterus esmarki

| Zonă | : | IIIa; apele UE din zonele IIa și IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zonă

:

IIIa; apele UE din zonele IIa și IV

NOP/2A3A4.

Danemarca

4 496 (1)

TAC analitică.

Nu se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Nu se aplică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Germania

1 (1)
   (2)

Țările de Jos

3 (1)
   (2)

UE

4 500 (1)

Norvegia

0

TAC

Nu se aplică

---

(1)  Merluciul norvegian trebuie să reprezinte minimum 95 % din totalul debarcărilor. Capturile accidentale de eglefin și merlan se includ în restul de 5 % din TAC.

1

(2)  Cota poate fi pescuită numai în apele comunitare din zonele ICES IIa, IIIa și IV.”

2

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/8

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 880/2011 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2011

de rectificare a Regulamentului (UE) nr. 208/2011 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 180/2008 și (CE) nr. 737/2008 ale Comisiei în ceea ce privește listele și denumirile laboratoarelor de referință ale UE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 32 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile generale, obligațiile și cerințele aplicabile laboratoarelor de referință din UE pentru produsele alimentare și hrana pentru animale, precum și pentru sănătatea animală și animalele vii. Laboratoarele de referință din UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în partea a II-a din anexa VII la regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 prevede sarcinile generale, obligațiile și cerințele aplicabile laboratoarelor de referință din UE pentru produsele alimentare și hrana pentru animale, precum și pentru sănătatea animală și animalele vii. Laboratoarele de referință din UE pentru sănătatea animală și animale vii sunt enumerate în partea a II-a din anexa VII la regulamentul menționat.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 87/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, de stabilire a responsabilităților suplimentare și a sarcinilor atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a desemnat laboratorul de referință al UE pentru sănătatea albinelor și l-a inclus în lista laboratoarelor de referință ale UE pentru sănătatea animală și animalele vii. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 87/2011 al Comisiei din 2 februarie 2011 de desemnare a laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, de stabilire a responsabilităților suplimentare și a sarcinilor atribuite laboratorului respectiv și de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) a desemnat laboratorul de referință al UE pentru sănătatea albinelor și l-a inclus în lista laboratoarelor de referință ale UE pentru sănătatea animală și animalele vii.

| (3) | Regulamentul (UE) nr. 208/2011 al Comisiei din 2 martie 2011 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 180/2008 și (CE) nr. 737/2008 ale Comisiei în ceea ce privește listele și denumirile laboratoarelor de referință ale UE (3) a înlocuit anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Cu toate acestea, laboratorul de referință al UE pentru sănătatea albinelor a fost omis din lista laboratoarelor de referință ale UE pentru sănătatea animală și animalele vii, stabilită în partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) nr. 208/2011. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) nr. 208/2011 al Comisiei din 2 martie 2011 de modificare a anexei VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentelor (CE) nr. 180/2008 și (CE) nr. 737/2008 ale Comisiei în ceea ce privește listele și denumirile laboratoarelor de referință ale UE (3) a înlocuit anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Cu toate acestea, laboratorul de referință al UE pentru sănătatea albinelor a fost omis din lista laboratoarelor de referință ale UE pentru sănătatea animală și animalele vii, stabilită în partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) nr. 208/2011.

| (4) | Este important să fie actualizată în mod periodic lista laboratoarelor de referință ale UE stabilită în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. În consecință, omisiunea din Regulamentul (CE) nr. 208/2011 ar trebui rectificată. |
| --- | --- |

(4)

Este important să fie actualizată în mod periodic lista laboratoarelor de referință ale UE stabilită în Regulamentul (CE) nr. 882/2004. În consecință, omisiunea din Regulamentul (CE) nr. 208/2011 ar trebui rectificată.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (UE) nr. 208/2011 se adaugă în lista de laboratoare de referință ale UE din partea II din anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 882/2004 următorul punct 18:

„18.   Laborator de referință al UE pentru sănătatea albinelor

| ANSES – Laboratorul Sophia-Antipolis |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Franța.” |

ANSES – Laboratorul Sophia-Antipolis

Sophia-Antipolis

Franța.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 29, 3.2.2011, p. 1.

2

(3)  JO L 58, 3.3.2011, p. 29.

3

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 881/2011 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1137/2007 în ceea ce privește compoziția aditivului preparatului de Bacillus subtilis DSM 17299 (titularul autorizației: Chr. Hansen A/S) și utilizarea sa în hrana pentru animale care conține acid formic

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Preparatul de Bacillus subtilis DSM 17299, aparținând categoriei „aditivi zootehnici”, a fost autorizat pentru zece ani ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

Preparatul de Bacillus subtilis DSM 17299, aparținând categoriei „aditivi zootehnici”, a fost autorizat pentru zece ani ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 al Comisiei (2).

| (2) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, titularul autorizației a propus modificarea condițiilor de autorizare a Bacillus subtilis DSM 17299, obiectivul fiind de a modifica compoziția aditivului prin creșterea concentrației minime și de a permite utilizarea sa în hrana puilor pentru îngrășare care conține acid formic. Cererea a fost însoțită de datele justificative relevante. Comisia a înaintat cererea respectivă Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, titularul autorizației a propus modificarea condițiilor de autorizare a Bacillus subtilis DSM 17299, obiectivul fiind de a modifica compoziția aditivului prin creșterea concentrației minime și de a permite utilizarea sa în hrana puilor pentru îngrășare care conține acid formic. Cererea a fost însoțită de datele justificative relevante. Comisia a înaintat cererea respectivă Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”).

| (3) | În avizul său din 15 martie 2011, autoritatea a concluzionat că este improbabil ca creșterea concentrației minime de la 1,6 × 109 la 1,6 × 1010 UFC/g să ducă la apariția unor noi pericole și că compoziția modificată este compatibilă cu acidul formic. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer în hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

În avizul său din 15 martie 2011, autoritatea a concluzionat că este improbabil ca creșterea concentrației minime de la 1,6 × 109 la 1,6 × 1010 UFC/g să ducă la apariția unor noi pericole și că compoziția modificată este compatibilă cu acidul formic. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului furajer în hrana animalelor, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (4) | Condițiile prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(4)

Condițiile prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sunt îndeplinite.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  JO L 265, 2.10.2007, p. 5.

2

---

ANEXĂ

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1137/2007 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXĂ

| Număr de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă de analiză | Specia animală sau categoria de animale | Vârstă maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| UFC/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria aditivilor zootehnici. Grup funcțional: stabilizatori ai florei intestinale. |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Compoziția aditivului

  Preparat de Bacillus subtilis DSM 17299, cu un conținut minim de aditiv de 1,6 × 1010 UFC/g |

Număr de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă de analiză

Specia animală sau categoria de animale

Vârstă maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

UFC/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria aditivilor zootehnici. Grup funcțional: stabilizatori ai florei intestinale.

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Compoziția aditivului

Preparat de Bacillus subtilis DSM 17299, cu un conținut minim de aditiv de 1,6 × 1010 UFC/g

| | Caracterizarea substanței active

  Concentrat de spori de Bacillus subtilis DSM 17299 |
| --- | --- |

Caracterizarea substanței active

Concentrat de spori de Bacillus subtilis DSM 17299

| | Metoda de analiză
   (1)

  Metoda de numărare folosind dispersia pe placă cu triptonă soia agar cu tratament de preîncălzire a probelor de furaje |
| --- | --- |

Metoda de analiză
   (1)

Metoda de numărare folosind dispersia pe placă cu triptonă soia agar cu tratament de preîncălzire a probelor de furaje

Pui pentru îngrășare

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare. |
| --- | --- |

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare.

| 2. | Utilizarea este autorizată în hrana pentru animale conținând unul dintre următoarele coccidiostatice: diclazuril, halofuginonă, robenidină, decochinat, narasin/nicarbazin, lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu, semduramicin sodiu. |
| --- | --- |

2.

Utilizarea este autorizată în hrana pentru animale conținând unul dintre următoarele coccidiostatice: diclazuril, halofuginonă, robenidină, decochinat, narasin/nicarbazin, lasalocid sodiu, maduramicin amoniu, monensin sodiu, narasin, salinomicin sodiu, semduramicin sodiu.

| 3. | A fost demonstrată compatibilitatea acestui aditiv cu acidul formic. |
| --- | --- |

3.

A fost demonstrată compatibilitatea acestui aditiv cu acidul formic.

22 octombrie 2017

---

(1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx”

1

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 882/2011 AL COMISIEI

din 2 septembrie 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 3 septembrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/13

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 883/2011 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 25 august 2011

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 25/2009 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32)

(BCE/2011/12)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere articolul 5 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (4),

având în vedere avizul Comisiei Europene (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (3) a permis persoanelor juridice să emită monedă electronică fără a trebui să obțină statutul de instituție de credit. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (3) a permis persoanelor juridice să emită monedă electronică fără a trebui să obțină statutul de instituție de credit.

| (2) | În consecință, și în vederea continuării colectării de statistici în sectorul instituțiilor financiare monetare (IFM) cu privire la instituțiile emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, este necesar să se adapteze definiția IFM și, prin urmare, să se actualizeze și definițiile „instituție emitentă de monedă electronică” și „monedă electronică” din acest regulament. Instituțiile emitente de monedă electronică din sectorul IFM ar trebui clasificate în categoria „alte IFM”. |
| --- | --- |

(2)

În consecință, și în vederea continuării colectării de statistici în sectorul instituțiilor financiare monetare (IFM) cu privire la instituțiile emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, este necesar să se adapteze definiția IFM și, prin urmare, să se actualizeze și definițiile „instituție emitentă de monedă electronică” și „monedă electronică” din acest regulament. Instituțiile emitente de monedă electronică din sectorul IFM ar trebui clasificate în categoria „alte IFM”.

| (3) | Modificările aduse definiției și cerințelor impuse instituțiilor emitente de monedă electronică în conformitate cu Directiva 2009/110/CE au determinat caducitatea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 25/2008 al Băncii Centrale Europene (BCE/2008/32) (4) referitoare la acordarea de derogări de la cerințele de raportare instituțiilor emitente de monedă electronică, și, prin urmare, respectivele dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) ar trebui eliminate. |
| --- | --- |

(3)

Modificările aduse definiției și cerințelor impuse instituțiilor emitente de monedă electronică în conformitate cu Directiva 2009/110/CE au determinat caducitatea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 25/2008 al Băncii Centrale Europene (BCE/2008/32) (4) referitoare la acordarea de derogări de la cerințele de raportare instituțiilor emitente de monedă electronică, și, prin urmare, respectivele dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) ar trebui eliminate.

| (4) | Orientările privind o definiție comună a fondurilor de piață monetară (FPM) europene emise la 19 mai 2010 de Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare (CESR), predecesorul Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe, vizează îmbunătățirea protecției investitorilor, prin stabilirea unor criterii care să fie aplicate de orice fond care dorește să se poziționeze ca FPM, și au rol de recomandare pentru autoritățile naționale de reglementare din Uniunea Europeană în scopuri de supraveghere. În acest sens, este oportună introducerea în Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) a unor criterii de identificare noi pentru FPM în scopuri de statistică a Sistemului European al Băncilor Centrale, astfel încât populația FPM să respecte criteriile de identificare care ar trebui să se aplice în scopuri de supraveghere conform orientărilor CESR menționate mai sus. Totodată, această modificare are drept scop majorarea transparenței pieței și facilitarea raportărilor de gestiune privind fondurile, |
| --- | --- |

(4)

Orientările privind o definiție comună a fondurilor de piață monetară (FPM) europene emise la 19 mai 2010 de Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare (CESR), predecesorul Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe, vizează îmbunătățirea protecției investitorilor, prin stabilirea unor criterii care să fie aplicate de orice fond care dorește să se poziționeze ca FPM, și au rol de recomandare pentru autoritățile naționale de reglementare din Uniunea Europeană în scopuri de supraveghere. În acest sens, este oportună introducerea în Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) a unor criterii de identificare noi pentru FPM în scopuri de statistică a Sistemului European al Băncilor Centrale, astfel încât populația FPM să respecte criteriile de identificare care ar trebui să se aplice în scopuri de supraveghere conform orientărilor CESR menționate mai sus. Totodată, această modificare are drept scop majorarea transparenței pieței și facilitarea raportărilor de gestiune privind fondurile,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «instituție financiară monetară» (IFM) înseamnă o întreprindere rezidentă care aparține oricăruia dintre următoarele sectoare:






  (i) | bănci centrale; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

«instituție financiară monetară» (IFM) înseamnă o întreprindere rezidentă care aparține oricăruia dintre următoarele sectoare:

(i)

bănci centrale;

| (ii) | instituții de credit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2006/48/CE; |
| --- | --- |

(ii)

instituții de credit, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2006/48/CE;

| (iii) | alte IFM, respectiv (1) alte instituții financiare a căror activitate constă în (i) atragerea de depozite și/sau de substitute apropiate pentru depozite de la acele entități care nu sunt IFM; și (ii) acordarea de credite și/sau efectuarea de investiții în titluri de valoare, pe cont propriu, cel puțin din punct de vedere economic; sau (2) instituții emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică; |
| --- | --- |

(iii)

alte IFM, respectiv (1) alte instituții financiare a căror activitate constă în (i) atragerea de depozite și/sau de substitute apropiate pentru depozite de la acele entități care nu sunt IFM; și (ii) acordarea de credite și/sau efectuarea de investiții în titluri de valoare, pe cont propriu, cel puțin din punct de vedere economic; sau (2) instituții emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică;

| (iv) | fonduri de piață monetară (FPM), astfel cum sunt definite la articolul 1a. |
| --- | --- |

(iv)

fonduri de piață monetară (FPM), astfel cum sunt definite la articolul 1a.

În ceea ce privește criteriul prevăzut la punctul (iii) alineatul (1) subpunctul (i) de mai sus, gradul de substituibilitate între instrumentele emise de alte IFM și depozitele plasate la instituții de credit determină clasificarea acestora ca IFM, cu condiția îndeplinirii criteriului prevăzut la punctul (iii) alineatul (1) subpunctul (ii),”;

| (b) | a opta liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | «instituție emitentă de monedă electronică» și «monedă electronică» înseamnă instituție emitentă de monedă electronică și monedă electronică astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 1 și 2 din Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), |
| --- | --- | --- |

(b)

a opta liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

«instituție emitentă de monedă electronică» și «monedă electronică» înseamnă instituție emitentă de monedă electronică și monedă electronică astfel cum sunt definite la articolul 2 punctele 1 și 2 din Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5),

| 2. | Se introduce următorul articol 1a:
  „Articolul 1a
  Identificarea FPM
  În sensul prezentului act juridic, organismele de plasament colectiv care îndeplinesc toate criteriile următoare sunt tratate ca FPM, dacă:






  (a) | urmăresc obiectivul de investiții de menținere a principalului fondului și de oferire a unui randament corespunzător ratei dobânzii instrumentelor de piață monetară; |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 1a:

„Articolul 1a

Identificarea FPM

În sensul prezentului act juridic, organismele de plasament colectiv care îndeplinesc toate criteriile următoare sunt tratate ca FPM, dacă:

(a)

urmăresc obiectivul de investiții de menținere a principalului fondului și de oferire a unui randament corespunzător ratei dobânzii instrumentelor de piață monetară;

| (b) | investesc în instrumente de piață monetară care îndeplinesc criteriile pentru instrumente de piață monetară prevăzute în Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (6) sau în depozite constituite la instituții de credit ori, în mod alternativ, asigură evaluarea în condiții echivalente a lichidității și a valorii portofoliului în care investesc; |
| --- | --- |

(b)

investesc în instrumente de piață monetară care îndeplinesc criteriile pentru instrumente de piață monetară prevăzute în Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (6) sau în depozite constituite la instituții de credit ori, în mod alternativ, asigură evaluarea în condiții echivalente a lichidității și a valorii portofoliului în care investesc;

| (c) | se asigură că instrumentele de piață monetară în care investesc sunt de înaltă calitate, astfel cum este aceasta determinată de societatea de administrare. Calitatea unui instrument de piață monetară este apreciată, printre altele, în baza următorilor factori:






  — | calitatea creditului instrumentului de piață monetară, |
| --- | --- | --- |

(c)

se asigură că instrumentele de piață monetară în care investesc sunt de înaltă calitate, astfel cum este aceasta determinată de societatea de administrare. Calitatea unui instrument de piață monetară este apreciată, printre altele, în baza următorilor factori:

—

calitatea creditului instrumentului de piață monetară,

| — | natura categoriei de active reprezentate de instrumentul de piață monetară, |
| --- | --- |

—

natura categoriei de active reprezentate de instrumentul de piață monetară,

| — | pentru instrumentele financiare structurate, riscul operațional și de contrapartidă inerent în tranzacția financiară structurată, |
| --- | --- |

—

pentru instrumentele financiare structurate, riscul operațional și de contrapartidă inerent în tranzacția financiară structurată,

| — | profilul de lichiditate; |
| --- | --- |

—

profilul de lichiditate;

| (d) | se asigură că portofoliul lor are o scadență medie ponderată (weighted average maturity, WAM) de cel mult șase luni și o durată de viață medie ponderată (weighted average life, WAL) de cel mult 12 luni; |
| --- | --- |

(d)

se asigură că portofoliul lor are o scadență medie ponderată (weighted average maturity, WAM) de cel mult șase luni și o durată de viață medie ponderată (weighted average life, WAL) de cel mult 12 luni;

| (e) | furnizează zilnic valoarea activului net (net asset value, NAV) și un calcul al prețului acțiunilor/unităților lor, și oferă zilnic posibilitatea subscrierii și răscumpărării de acțiuni/unități; |
| --- | --- |

(e)

furnizează zilnic valoarea activului net (net asset value, NAV) și un calcul al prețului acțiunilor/unităților lor, și oferă zilnic posibilitatea subscrierii și răscumpărării de acțiuni/unități;

| (f) | limitează investițiile în titluri de valoare la cele cu o scadență reziduală până la data de răscumpărare legală (legal redemption date) mai mică de sau egală cu doi ani, cu condiția ca timpul rămas până la următoarea dată de revizuire a ratei dobânzii (interest rate reset date) să fie mai mic de sau egal cu 397 de zile, dată la care titlurile de valoare cu rată variabilă ar trebui revizuite la o rată sau un index a/al pieței monetare; |
| --- | --- |

(f)

limitează investițiile în titluri de valoare la cele cu o scadență reziduală până la data de răscumpărare legală (legal redemption date) mai mică de sau egală cu doi ani, cu condiția ca timpul rămas până la următoarea dată de revizuire a ratei dobânzii (interest rate reset date) să fie mai mic de sau egal cu 397 de zile, dată la care titlurile de valoare cu rată variabilă ar trebui revizuite la o rată sau un index a/al pieței monetare;

| (g) | limitează investițiile în alte organisme de plasament colectiv la cele care respectă definiția FPM; |
| --- | --- |

(g)

limitează investițiile în alte organisme de plasament colectiv la cele care respectă definiția FPM;

| (h) | nu își asumă riscuri directe sau indirecte față de titluri de participație sau materii prime, inclusiv prin instrumente derivate, și utilizează instrumente derivate numai în conformitate cu strategia de investiții pe piața monetară a fondului. Instrumentele derivate care generează un risc valutar pot fi utilizate numai pentru acoperirea riscului (hedging). Investițiile în titluri de valoare în alte monede decât moneda de bază sunt permise, cu condiția ca riscul valutar să fie acoperit în întregime; |
| --- | --- |

(h)

nu își asumă riscuri directe sau indirecte față de titluri de participație sau materii prime, inclusiv prin instrumente derivate, și utilizează instrumente derivate numai în conformitate cu strategia de investiții pe piața monetară a fondului. Instrumentele derivate care generează un risc valutar pot fi utilizate numai pentru acoperirea riscului (hedging). Investițiile în titluri de valoare în alte monede decât moneda de bază sunt permise, cu condiția ca riscul valutar să fie acoperit în întregime;

| (i) | au fie o NAV fluctuantă, fie o NAV constantă. |
| --- | --- |

(i)

au fie o NAV fluctuantă, fie o NAV constantă.

| 3. | La articolul 8 alineatul 4 se elimină. |
| --- | --- |

3.

La articolul 8 alineatul 4 se elimină.

| 4. | Fără a aduce atingere articolului 2 din prezentul regulament, în partea 1 din anexa I, secțiunea 2 se înlocuiește cu următorul text:

  „Secțiunea 2:
     
  Specificații pentru criteriile de identificare ale FPM:


  În sensul articolului 1a din prezentul regulament:






  (a) | instrumentul de piață monetară este considerat ca având o înaltă calitate a creditului dacă i s-a acordat unul dintre cele mai înalte două ratinguri de credit pe termen scurt disponibile de către fiecare agenție de rating de credit recunoscută care a acordat un rating instrumentului sau, dacă instrumentul nu are rating, este apreciat a avea o calitate echivalentă în temeiul procesului intern de rating al societății de administrare. Atunci când o agenție de rating de credit recunoscută își împarte cel mai înalt rating pe termen scurt în două categorii, aceste două categorii sunt considerate o categorie unică și, prin urmare, cel mai înalt rating disponibil; |
| --- | --- | --- |

4.

Fără a aduce atingere articolului 2 din prezentul regulament, în partea 1 din anexa I, secțiunea 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Secțiunea 2:
     
  Specificații pentru criteriile de identificare ale FPM:

În sensul articolului 1a din prezentul regulament:

(a)

instrumentul de piață monetară este considerat ca având o înaltă calitate a creditului dacă i s-a acordat unul dintre cele mai înalte două ratinguri de credit pe termen scurt disponibile de către fiecare agenție de rating de credit recunoscută care a acordat un rating instrumentului sau, dacă instrumentul nu are rating, este apreciat a avea o calitate echivalentă în temeiul procesului intern de rating al societății de administrare. Atunci când o agenție de rating de credit recunoscută își împarte cel mai înalt rating pe termen scurt în două categorii, aceste două categorii sunt considerate o categorie unică și, prin urmare, cel mai înalt rating disponibil;

| (b) | cu titlu de excepție de la cerința prevăzută la litera (a), fondul de piață monetară poate deține emisiuni suverane a căror calitate se încadrează cel puțin în categoria investiții, «emisiune suverană» însemnând instrumente de piață monetară emise sau garantate de o autoritate centrală, regională sau locală sau de o bancă centrală dintr-un stat membru, de BCE, de Uniunea Europeană sau de Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

(b)

cu titlu de excepție de la cerința prevăzută la litera (a), fondul de piață monetară poate deține emisiuni suverane a căror calitate se încadrează cel puțin în categoria investiții, «emisiune suverană» însemnând instrumente de piață monetară emise sau garantate de o autoritate centrală, regională sau locală sau de o bancă centrală dintr-un stat membru, de BCE, de Uniunea Europeană sau de Banca Europeană de Investiții;

| (c) | la calcularea WAL pentru titluri de valoare, inclusiv instrumente financiare structurate, calcularea scadenței se bazează pe scadența reziduală până la răscumpărarea legală a instrumentelor. Cu toate acestea, atunci când un instrument financiar include o opțiune put, data exercitării opțiunii put poate fi utilizată în locul scadenței reziduale legale, numai dacă toate condițiile următoare sunt îndeplinite permanent:






  — | opțiunea put poate fi exercitată în mod liber de societatea de administrare la data de exercitare a acesteia; |
| --- | --- | --- |

(c)

la calcularea WAL pentru titluri de valoare, inclusiv instrumente financiare structurate, calcularea scadenței se bazează pe scadența reziduală până la răscumpărarea legală a instrumentelor. Cu toate acestea, atunci când un instrument financiar include o opțiune put, data exercitării opțiunii put poate fi utilizată în locul scadenței reziduale legale, numai dacă toate condițiile următoare sunt îndeplinite permanent:

—

opțiunea put poate fi exercitată în mod liber de societatea de administrare la data de exercitare a acesteia;

| — | prețul de exercitare al opțiunii put rămâne apropiat de valoarea preconizată a instrumentului la următoarea dată de exercitare; |
| --- | --- |

—

prețul de exercitare al opțiunii put rămâne apropiat de valoarea preconizată a instrumentului la următoarea dată de exercitare;

| — | strategia de investiții a FPM presupune că există o probabilitate ridicată ca opțiunea să fie exercitată la următoarea dată de exercitare; |
| --- | --- |

—

strategia de investiții a FPM presupune că există o probabilitate ridicată ca opțiunea să fie exercitată la următoarea dată de exercitare;

| (d) | la calcularea WAL și WAM se ia în considerare impactul instrumentelor financiare derivate, al depozitelor și al tehnicilor de administrare eficientă de portofoliu; |
| --- | --- |

(d)

la calcularea WAL și WAM se ia în considerare impactul instrumentelor financiare derivate, al depozitelor și al tehnicilor de administrare eficientă de portofoliu;

| (e) | «scadența medie ponderată» (weighted average maturity, WAM) înseamnă un indicator al intervalului mediu de timp până la scadență a tuturor titlurilor de valoare suport din fond, ponderate pentru a reflecta deținerile relative din fiecare instrument, presupunând că scadența unui instrument cu rată variabilă este mai degrabă intervalul de timp rămas până la următoarea revizuire a ratei dobânzii la rata pieței monetare, și nu intervalul de timp rămas până la data la care principalul titlului de valoare trebuie rambursat. În practică, WAM se utilizează pentru a determina sensibilitatea unui FPM la variațiile ratelor dobânzilor de pe piața monetară; |
| --- | --- |

(e)

«scadența medie ponderată» (weighted average maturity, WAM) înseamnă un indicator al intervalului mediu de timp până la scadență a tuturor titlurilor de valoare suport din fond, ponderate pentru a reflecta deținerile relative din fiecare instrument, presupunând că scadența unui instrument cu rată variabilă este mai degrabă intervalul de timp rămas până la următoarea revizuire a ratei dobânzii la rata pieței monetare, și nu intervalul de timp rămas până la data la care principalul titlului de valoare trebuie rambursat. În practică, WAM se utilizează pentru a determina sensibilitatea unui FPM la variațiile ratelor dobânzilor de pe piața monetară;

| (f) | «durata de viață medie ponderată» (weighted average life, WAL) înseamnă media ponderată a scadenței reziduale a fiecărui titlu de valoare deținut într-un fond, reprezentând intervalul de timp până la data la care principalul este rambursat în întregime, fără a ține cont de dobândă și fără discont. Spre deosebire de calcularea WAM, calcularea WAL pentru titlurile de valoare cu rată variabilă și pentru instrumentele financiare structurate nu permite utilizarea datelor de revizuire a ratei dobânzii și utilizează în schimb doar scadența finală declarată a titlului de valoare. WAL se utilizează pentru a determina riscul de credit, acesta fiind cu atât mai ridicat cu cât este amânată mai mult rambursarea principalului. De asemenea, WAL se utilizează pentru limitarea riscului de lichiditate; |
| --- | --- |

(f)

«durata de viață medie ponderată» (weighted average life, WAL) înseamnă media ponderată a scadenței reziduale a fiecărui titlu de valoare deținut într-un fond, reprezentând intervalul de timp până la data la care principalul este rambursat în întregime, fără a ține cont de dobândă și fără discont. Spre deosebire de calcularea WAM, calcularea WAL pentru titlurile de valoare cu rată variabilă și pentru instrumentele financiare structurate nu permite utilizarea datelor de revizuire a ratei dobânzii și utilizează în schimb doar scadența finală declarată a titlului de valoare. WAL se utilizează pentru a determina riscul de credit, acesta fiind cu atât mai ridicat cu cât este amânată mai mult rambursarea principalului. De asemenea, WAL se utilizează pentru limitarea riscului de lichiditate;

| (g) | «instrumente de piață monetară» înseamnă instrumente tranzacționate în mod normal pe piața monetară, care sunt lichide și care au o valoare ce poate fi stabilită cu exactitate în orice moment; |
| --- | --- |

(g)

«instrumente de piață monetară» înseamnă instrumente tranzacționate în mod normal pe piața monetară, care sunt lichide și care au o valoare ce poate fi stabilită cu exactitate în orice moment;

| (h) | «societate de administrare» înseamnă o societate a cărei activitate obișnuită constă în administrarea portofoliului unui FPM.” |
| --- | --- |

(h)

«societate de administrare» înseamnă o societate a cărei activitate obișnuită constă în administrarea portofoliului unui FPM.”

Articolul 2

Dispoziție tranzitorie

Băncile centrale naționale (BCN) pot continua să colecteze informații statistice în temeiul Regulamentului (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) de la FPM rezidente în statele membre ale acestora, identificate în conformitate cu fosta secțiune 2 a părții 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32), până cel târziu la 31 ianuarie 2012. Acestea comunică tuturor FPM avute în vedere decizia lor de a aplica prezenta dispoziție tranzitorie. BCN încep să colecteze informații statistice de la FPM identificate în conformitate cu articolul 1a din Regulamentul (CE) nr. 25/2008 (BCE/2008/32) cel târziu de la 1 februarie 2012.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 25 august 2011.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  C(2011) 5090 final.

2

(3)  JO L 267, 10.10.2009, p. 7.

3

(4)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

4

(5)  JO L 267, 10.10.2009, p. 7.”

5

(6)  JO L 302, 17.11.2009, p. 32.”

6

---

DECIZII

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/16

---

DECIZIA 2011/522/PESC A CONSILIULUI

din 2 septembrie 2011

de modificare a Deciziei 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (1). |
| --- | --- |

(1)

La 9 mai 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/273/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (1).

| (2) | La 18 august 2011, Uniunea a condamnat în cei mai duri termeni campania brutală pe care Bashar Al-Assad și regimul său au dus-o împotriva propriei populații și care a dus la uciderea sau rănirea multor cetățeni sirieni. Uniunea a subliniat în mod repetat faptul că represiunea brutală trebuie oprită, protestatarii reținuți trebuie eliberați, trebuie să se permită accesul liber al organizațiilor internaționale umanitare și pentru drepturile omului, precum și al media internaționale, și trebuie să se inițieze un dialog național veritabil și deschis tuturor. Cu toate acestea, conducerea siriană a continuat să sfideze apelurile venite din partea Uniunii, dar și din partea comunității internaționale. |
| --- | --- |

(2)

La 18 august 2011, Uniunea a condamnat în cei mai duri termeni campania brutală pe care Bashar Al-Assad și regimul său au dus-o împotriva propriei populații și care a dus la uciderea sau rănirea multor cetățeni sirieni. Uniunea a subliniat în mod repetat faptul că represiunea brutală trebuie oprită, protestatarii reținuți trebuie eliberați, trebuie să se permită accesul liber al organizațiilor internaționale umanitare și pentru drepturile omului, precum și al media internaționale, și trebuie să se inițieze un dialog național veritabil și deschis tuturor. Cu toate acestea, conducerea siriană a continuat să sfideze apelurile venite din partea Uniunii, dar și din partea comunității internaționale.

| (3) | În acest context, Uniunea a decis să adopte măsuri restrictive suplimentare împotriva regimului sirian. |
| --- | --- |

(3)

În acest context, Uniunea a decis să adopte măsuri restrictive suplimentare împotriva regimului sirian.

| (4) | Restricțiile privind admisia și înghețarea fondurilor și resurselor economice ar trebui aplicate unui număr mai mare de persoane și entități care beneficiază de politicile regimului sau care sprijină aceste politici, în special persoanelor și entităților care finanțează regimul sau care furnizează sprijin logistic regimului, în special structurilor de securitate, sau care subminează eforturile depuse în vederea unei tranziții pașnice către democrație în Siria. |
| --- | --- |

(4)

Restricțiile privind admisia și înghețarea fondurilor și resurselor economice ar trebui aplicate unui număr mai mare de persoane și entități care beneficiază de politicile regimului sau care sprijină aceste politici, în special persoanelor și entităților care finanțează regimul sau care furnizează sprijin logistic regimului, în special structurilor de securitate, sau care subminează eforturile depuse în vederea unei tranziții pașnice către democrație în Siria.

| (5) | În plus, ar trebui să se interzică achiziționarea, importul sau transportul din Siria de țiței și produse petroliere. |
| --- | --- |

(5)

În plus, ar trebui să se interzică achiziționarea, importul sau transportul din Siria de țiței și produse petroliere.

| (6) | În această privință, ar trebui remarcat că a fost decisă o suspendare parțială a Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană (2) prin Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 (3), |
| --- | --- |

(6)

În această privință, ar trebui remarcat că a fost decisă o suspendare parțială a Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană (2) prin Decizia 2011/523/UE a Consiliului din 2 septembrie 2011 (3),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/273/PESC a Consiliului se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduc următoarele articole:
  „Articolul 2a
  (1)   Se interzic achiziționarea, importul sau transportul din Siria de țiței sau produse petroliere.
  (2)   Este interzisă furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și asigurări și reasigurări, în legătură cu interdicțiile menționate la alineatul (1).
  (3)   Este interzisă participarea în cunoștință de cauză sau deliberată la activități care au drept obiect sau efect încălcarea interdicțiilor menționate la alineatele (1) și (2).
  Articolul 2b
  Interdicțiile de la articolul 2a nu aduc atingere executării, până la 15 noiembrie 2011, a obligațiilor prevăzute în contracte încheiate înainte de 2 septembrie 2011.”
  „Articolul 4a
  Nu se va da curs niciunei cereri, inclusiv cererilor de despăgubire sau oricăror alte cereri de aceeași natură, cum ar fi cererile de compensare sau cererile de chemare în garanție, în legătură cu orice contract sau tranzacție a cărei desfășurare a fost afectată, în mod direct sau indirect, integral sau parțial, de măsurile care intră sub incidența prezentei decizii, din partea persoanelor sau entităților desemnate în anexă sau a oricărei alte persoane sau entități din Siria, inclusiv din partea Guvernului Siriei, sau a oricărei persoane sau entități care prezintă o cerere prin intermediul sau în beneficiul unei astfel de persoane sau entități.” |
| --- | --- |

1.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 2a

(1)   Se interzic achiziționarea, importul sau transportul din Siria de țiței sau produse petroliere.

(2)   Este interzisă furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și asigurări și reasigurări, în legătură cu interdicțiile menționate la alineatul (1).

(3)   Este interzisă participarea în cunoștință de cauză sau deliberată la activități care au drept obiect sau efect încălcarea interdicțiilor menționate la alineatele (1) și (2).

Articolul 2b

Interdicțiile de la articolul 2a nu aduc atingere executării, până la 15 noiembrie 2011, a obligațiilor prevăzute în contracte încheiate înainte de 2 septembrie 2011.”

„Articolul 4a

Nu se va da curs niciunei cereri, inclusiv cererilor de despăgubire sau oricăror alte cereri de aceeași natură, cum ar fi cererile de compensare sau cererile de chemare în garanție, în legătură cu orice contract sau tranzacție a cărei desfășurare a fost afectată, în mod direct sau indirect, integral sau parțial, de măsurile care intră sub incidența prezentei decizii, din partea persoanelor sau entităților desemnate în anexă sau a oricărei alte persoane sau entități din Siria, inclusiv din partea Guvernului Siriei, sau a oricărei persoane sau entități care prezintă o cerere prin intermediul sau în beneficiul unei astfel de persoane sau entități.”

| 2. | Articolul 3 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria și de către persoane care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul, sau persoane asociate cu acestea, astfel cum figurează în anexă.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 3 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria și de către persoane care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul, sau persoane asociate cu acestea, astfel cum figurează în anexă.”

| 3. | Articolul 4 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și de către persoane și entități care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane sau entități asociate acestora, astfel cum figurează pe lista din anexă.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 4 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate de către persoane răspunzătoare de represiunea violentă împotriva populației civile din Siria, precum și de către persoane și entități care beneficiază de pe urma regimului sau care sprijină regimul și de către persoane sau entități asociate acestora, astfel cum figurează pe lista din anexă.”

| 4. | La articolul 4 alineatul (3) se introduc următoarele litere:






  „(e) | necesare pentru scopuri umanitare, precum furnizarea asistenței sau facilitarea furnizării asistenței, incluzând materiale medicale, alimente, personal umanitar și asistență conexă, sau evacuarea cetățenilor străini din Siria; |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 4 alineatul (3) se introduc următoarele litere:

„(e)

necesare pentru scopuri umanitare, precum furnizarea asistenței sau facilitarea furnizării asistenței, incluzând materiale medicale, alimente, personal umanitar și asistență conexă, sau evacuarea cetățenilor străini din Siria;

| (f) | planificate a fi achitate într-un sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care se bucură de imunitate în conformitate cu prevederile dreptului internațional, în măsura în care scopul acestor plăți este acela de a deservi interese oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale.” |
| --- | --- |

(f)

planificate a fi achitate într-un sau dintr-un cont al unei misiuni diplomatice sau consulare sau al unei organizații internaționale care se bucură de imunitate în conformitate cu prevederile dreptului internațional, în măsura în care scopul acestor plăți este acela de a deservi interese oficiale ale misiunii diplomatice sau consulare sau ale organizației internaționale.”

Articolul 2

Persoanele și entitățile menționate în anexa la prezenta decizie se adaugă la lista care figurează în anexa la Decizia 2011/273/PESC.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 121, 10.5.2011, p. 11.

1

(2)  JO L 269, 27.9.1978, p. 2.

2

(3)  A se vedea pagina 19 din prezentul Jurnal Oficial.

3

---

ANEXĂ

Persoanele și entitățile menționate la articolul 2

A.   Persoane

| | Nume | Informații de identificare
  (data nașterii, locul nașterii ...) | Motive | Data înscrierii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Președintele Camerei de Comerț și Industrie din Alep. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Președintele Camerei de Industrie din Damasc (Zuhair Ghraiwati Sons). Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Fondatorul Akhras Group (mărfuri, comerț, procesare și logistică), Homs. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Președintele Issam Anbouba Est. pentru agroindustrie. Acordă sprijin economic regimului sirian. | 2.09.2011 |

Nume

Informații de identificare

(data nașterii, locul nașterii ...)

Motive

Data înscrierii pe listă

1.

Fares CHEHABI

Președintele Camerei de Comerț și Industrie din Alep. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Președintele Camerei de Industrie din Damasc (Zuhair Ghraiwati Sons). Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Fondatorul Akhras Group (mărfuri, comerț, procesare și logistică), Homs. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Președintele Issam Anbouba Est. pentru agroindustrie. Acordă sprijin economic regimului sirian.

2.09.2011

B.   Entități

| | Denumire | Informații de identificare | Motive | Data înscrierii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Filială a Holding Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62) | Entitate economică care finanțează regimul. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Filială a Holding Cham
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62) | Entitate economică care finanțează regimul. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr. Damascus |
| P.O. Box: 2337 Damasc, |
| Republica Arabă Siriană |
| tel.: (+963) 11 2456777 și 2218602 |
| fax: (+963) 11 2237938 și 2211186 |
| Adresa de poștă electronică a băncii: Publicrelations@reb.sy, |
| Website: www.reb.sy |

Denumire

Informații de identificare

Motive

Data înscrierii pe listă

1.

Mada Transport

Filială a Holding Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62)

Entitate economică care finanțează regimul.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Filială a Holding Cham

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel.: 00 963 11 99 62)

Entitate economică care finanțează regimul.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr. Damascus

P.O. Box: 2337 Damasc,

Republica Arabă Siriană

tel.: (+963) 11 2456777 și 2218602

fax: (+963) 11 2237938 și 2211186

Adresa de poștă electronică a băncii: Publicrelations@reb.sy,

Website: www.reb.sy

Bancă deținută de stat care acordă sprijin financiar regimului.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/19

---

DECIZIA A CONSILIULUI

din 2 septembrie 2011

de suspendare parțială a aplicării Acordului de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană

(2011/523/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La data de 18 ianuarie 1977, Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană au încheiat un acord de cooperare (1) („Acordul de cooperare”), menit să promoveze cooperarea generală în vederea consolidării relațiilor dintre părți. |
| --- | --- |

(1)

La data de 18 ianuarie 1977, Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană au încheiat un acord de cooperare (1) („Acordul de cooperare”), menit să promoveze cooperarea generală în vederea consolidării relațiilor dintre părți.

| (2) | Acordul de cooperare se bazează pe dorința comună a părților de a menține și de a consolida relațiile de prietenie dintre ele, în conformitate cu principiile Cartei Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(2)

Acordul de cooperare se bazează pe dorința comună a părților de a menține și de a consolida relațiile de prietenie dintre ele, în conformitate cu principiile Cartei Națiunilor Unite.

| (3) | În temeiul articolului 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană, în relațiile sale cu restul comunității internaționale, Uniunea are datoria de a contribui la pace, securitate și protecția drepturilor omului, precum și la respectarea strictă și la dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană, în relațiile sale cu restul comunității internaționale, Uniunea are datoria de a contribui la pace, securitate și protecția drepturilor omului, precum și la respectarea strictă și la dezvoltarea dreptului internațional, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite.

| (4) | În temeiul articolului 21 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, acțiunea Uniunii pe scena internațională trebuie să se bazeze pe principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 21 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, acțiunea Uniunii pe scena internațională trebuie să se bazeze pe principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional.

| (5) | Din martie 2011, s-au intensificat protestele împotriva anumitor abuzuri de putere ale oficialităților siriene, pe fondul accentuării stării generale de nemulțumire privind situația economică și politică a țării. Protestele prudente inițiale, care au izbucnit în regiuni marginale, s-au extins, transformându-se într-o revoltă națională. Autoritățile siriene au ripostat și continuă să riposteze într-un mod foarte violent, inclusiv deschizând focul asupra protestatarilor pașnici. |
| --- | --- |

(5)

Din martie 2011, s-au intensificat protestele împotriva anumitor abuzuri de putere ale oficialităților siriene, pe fondul accentuării stării generale de nemulțumire privind situația economică și politică a țării. Protestele prudente inițiale, care au izbucnit în regiuni marginale, s-au extins, transformându-se într-o revoltă națională. Autoritățile siriene au ripostat și continuă să riposteze într-un mod foarte violent, inclusiv deschizând focul asupra protestatarilor pașnici.

| (6) | La 18 august 2011, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului a dat o declarație în cadrul celei de a 17-a reuniuni speciale a Consiliului pentru Drepturile Omului privind „situația drepturilor omului în Republica Arabă Siriană”, în care a amintit faptul că, în raportul din 18 august al misiunii de stabilire a faptelor derulată în Siria la solicitarea Consiliului pentru Drepturile Omului, aceasta a constatat faptul că forțele de securitate și militare siriene se făceau vinovate de încălcări sistematice și pe scară largă ale drepturilor omului, inclusiv de crime, dispariții forțate, tortură, privarea de libertate și persecuții. Înaltul Comisar a fost de părere că, având în vedere amploarea și natura acestor acte, ele pot fi considerate crime împotriva umanității și i-a invitat pe membrii Consiliului de Securitate să examineze oportunitatea sesizării Curții Penale Internaționale cu privire la situația actuală din Siria. |
| --- | --- |

(6)

La 18 august 2011, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului a dat o declarație în cadrul celei de a 17-a reuniuni speciale a Consiliului pentru Drepturile Omului privind „situația drepturilor omului în Republica Arabă Siriană”, în care a amintit faptul că, în raportul din 18 august al misiunii de stabilire a faptelor derulată în Siria la solicitarea Consiliului pentru Drepturile Omului, aceasta a constatat faptul că forțele de securitate și militare siriene se făceau vinovate de încălcări sistematice și pe scară largă ale drepturilor omului, inclusiv de crime, dispariții forțate, tortură, privarea de libertate și persecuții. Înaltul Comisar a fost de părere că, având în vedere amploarea și natura acestor acte, ele pot fi considerate crime împotriva umanității și i-a invitat pe membrii Consiliului de Securitate să examineze oportunitatea sesizării Curții Penale Internaționale cu privire la situația actuală din Siria.

| (7) | În aceeași zi, Uniunea a condamnat campania brutală purtată de Bashar Al-Assad și regimul său împotriva propriei populații, soldată cu uciderea și rănirea a numeroși cetățeni sirieni. Uniunea a subliniat în mai multe rânduri faptul că trebuie să se pună capăt represiunii brutale a populației, să fie eliberați protestatarii arestați, să se permită accesul liber al presei și al organizațiilor umanitare și pentru protecția drepturilor omului internaționale, precum și să se lanseze un dialog la scară națională real și deschis tuturor părților. Conducerea siriană a continuat, cu toate acestea, să sfideze apelurile în acest sens ale Uniunii și ale comunității internaționale în general. |
| --- | --- |

(7)

În aceeași zi, Uniunea a condamnat campania brutală purtată de Bashar Al-Assad și regimul său împotriva propriei populații, soldată cu uciderea și rănirea a numeroși cetățeni sirieni. Uniunea a subliniat în mai multe rânduri faptul că trebuie să se pună capăt represiunii brutale a populației, să fie eliberați protestatarii arestați, să se permită accesul liber al presei și al organizațiilor umanitare și pentru protecția drepturilor omului internaționale, precum și să se lanseze un dialog la scară națională real și deschis tuturor părților. Conducerea siriană a continuat, cu toate acestea, să sfideze apelurile în acest sens ale Uniunii și ale comunității internaționale în general.

| (8) | La 23 august 2011, Consiliul pentru Drepturile Omului a adoptat o rezoluție privind încălcările grave ale drepturilor omului care au loc în Republica Arabă Siriană, în care condamna cu fermitate încălcările persistente și grave ale drepturilor omului de către autoritățile siriene, își reînnoia apelul la adresa autorităților siriene de a-și respecta obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional, sublinia necesitatea desfășurării unei investigații internaționale, transparente, independente și grabnice a acuzațiilor de încălcare a dreptului internațional, inclusiv a celor privind acte care pot constitui crime împotriva umanității, precum și necesitatea pedepsirii persoanelor vinovate, și decidea trimiterea unei comisii internaționale independente de anchetă, care să investigheze încălcările dreptului internațional în materie de protecție a drepturilor omului în Siria. |
| --- | --- |

(8)

La 23 august 2011, Consiliul pentru Drepturile Omului a adoptat o rezoluție privind încălcările grave ale drepturilor omului care au loc în Republica Arabă Siriană, în care condamna cu fermitate încălcările persistente și grave ale drepturilor omului de către autoritățile siriene, își reînnoia apelul la adresa autorităților siriene de a-și respecta obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional, sublinia necesitatea desfășurării unei investigații internaționale, transparente, independente și grabnice a acuzațiilor de încălcare a dreptului internațional, inclusiv a celor privind acte care pot constitui crime împotriva umanității, precum și necesitatea pedepsirii persoanelor vinovate, și decidea trimiterea unei comisii internaționale independente de anchetă, care să investigheze încălcările dreptului internațional în materie de protecție a drepturilor omului în Siria.

| (9) | Conform preambulului Acordului de cooperare, prin încheierea acestui acord, ambele părțile au dorit să își demonstreze voința comună de a menține și de a consolida relațiile de prietenie dintre ele, în conformitate cu principiile Cartei Națiunilor Unite. Având în vedere situația actuală, Uniunea consideră că situația actuală din Siria constituie o încălcare manifestă a principiilor Cartei Națiunilor Unite, care reprezintă baza cooperării dintre Siria și Uniune. |
| --- | --- |

(9)

Conform preambulului Acordului de cooperare, prin încheierea acestui acord, ambele părțile au dorit să își demonstreze voința comună de a menține și de a consolida relațiile de prietenie dintre ele, în conformitate cu principiile Cartei Națiunilor Unite. Având în vedere situația actuală, Uniunea consideră că situația actuală din Siria constituie o încălcare manifestă a principiilor Cartei Națiunilor Unite, care reprezintă baza cooperării dintre Siria și Uniune.

| (10) | Având în vedere încălcarea extrem de gravă de către Siria a dreptului internațional general și a principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite, Uniunea a hotărât să adopte noi măsuri restrictive împotriva regimului sirian. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere încălcarea extrem de gravă de către Siria a dreptului internațional general și a principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite, Uniunea a hotărât să adopte noi măsuri restrictive împotriva regimului sirian.

| (11) | În acest sens, aplicarea Acordului de cooperare ar trebui suspendată parțial, până ce autoritățile siriene pun capăt violărilor sistematice ale drepturilor omului și până ce se poate considera din nou că acestea respectă dreptul internațional general și principiile care stau la baza Acordului de cooperare. |
| --- | --- |

(11)

În acest sens, aplicarea Acordului de cooperare ar trebui suspendată parțial, până ce autoritățile siriene pun capăt violărilor sistematice ale drepturilor omului și până ce se poate considera din nou că acestea respectă dreptul internațional general și principiile care stau la baza Acordului de cooperare.

| (12) | Dat fiind că suspendarea ar trebui să fie destinată și direcționată exclusiv către autoritățile siriene și nu către populația siriană, suspendarea ar trebui să fie limitată. Întrucât, în prezent, petrolul brut și produsele petroliere sunt produse a căror comercializare aduce beneficii în primul rând regimului sirian, sprijinind astfel politicile represive ale acestuia, suspendarea acordului ar trebui să se limiteze la petrolul brut și la produsele petroliere, |
| --- | --- |

(12)

Dat fiind că suspendarea ar trebui să fie destinată și direcționată exclusiv către autoritățile siriene și nu către populația siriană, suspendarea ar trebui să fie limitată. Întrucât, în prezent, petrolul brut și produsele petroliere sunt produse a căror comercializare aduce beneficii în primul rând regimului sirian, sprijinind astfel politicile represive ale acestuia, suspendarea acordului ar trebui să se limiteze la petrolul brut și la produsele petroliere,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolele 12, 14 și 15 din Acordul de cooperare dintre Comunitatea Economică Europeană și Republica Arabă Siriană sunt suspendate în măsura în care privesc măsurile enumerate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se notifică Republicii Arabe Siriene.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 2 septembrie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 269, 27.9.1978, p. 2.

1

---

ANEXĂ

Lista măsurilor menționate la articolul 1

| 1. | importul de petrol brut și de produse petroliere în Uniune dacă acestea






  (a) | provin din Siria; sau |
| --- | --- | --- |

1.

importul de petrol brut și de produse petroliere în Uniune dacă acestea

(a)

provin din Siria; sau

| (b) | au fost exportate din Siria; |
| --- | --- |

(b)

au fost exportate din Siria;

| 2. | achiziționarea de petrol brut sau de produse petroliere care se află în Siria sau provin din această țară; |
| --- | --- |

2.

achiziționarea de petrol brut sau de produse petroliere care se află în Siria sau provin din această țară;

| 3. | transportul de petrol brut sau de produse petroliere dacă provin din Siria sau sunt exportate din Siria spre orice altă țară; |
| --- | --- |

3.

transportul de petrol brut sau de produse petroliere dacă provin din Siria sau sunt exportate din Siria spre orice altă țară;

| 4. | furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și servicii de asigurare și reasigurare, legate de dispozițiile de la punctele 1, 2 și 3; și |
| --- | --- |

4.

furnizarea, în mod direct sau indirect, de finanțare sau asistență financiară, inclusiv produse financiare derivate, precum și servicii de asigurare și reasigurare, legate de dispozițiile de la punctele 1, 2 și 3; și

| 5. | participarea, cu bună știință și deliberat, la activități al căror scop sau efect este, în mod direct sau indirect, eludarea interdicțiilor de la punctele 1, 2, 3 sau 4. |
| --- | --- |

5.

participarea, cu bună știință și deliberat, la activități al căror scop sau efect este, în mod direct sau indirect, eludarea interdicțiilor de la punctele 1, 2, 3 sau 4.

---

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/22

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 martie 2011

privind ajutorul de stat C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH

[notificată cu numărul C(2011) 1764]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/524/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția (dispozițiile) sus-menționate (2) și având în vedere aceste observații,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 4 august 2000, înregistrată la 7 august 2000, autoritățile germane au comunicat intenția lor de a pune la dispoziție o intensitate a ajutorului de 35 % pentru un ajutor pentru investiție destinat înființării unui centru integrat de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt) de către Glunz AG și OSB Deutschland GmbH. Ajutorul propus a fost înregistrat sub numărul N 517/2000. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 4 august 2000, înregistrată la 7 august 2000, autoritățile germane au comunicat intenția lor de a pune la dispoziție o intensitate a ajutorului de 35 % pentru un ajutor pentru investiție destinat înființării unui centru integrat de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt) de către Glunz AG și OSB Deutschland GmbH. Ajutorul propus a fost înregistrat sub numărul N 517/2000.

| (2) | După prezentarea informațiilor suplimentare, Comisia a adoptat la 25 iulie 2010 decizia de a nu formula obiecții cu privire la o intensitate a ajutorului de 35 %, în temeiul Cadrului multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (3) (denumit în continuare „MSF 1998”). |
| --- | --- |

(2)

După prezentarea informațiilor suplimentare, Comisia a adoptat la 25 iulie 2010 decizia de a nu formula obiecții cu privire la o intensitate a ajutorului de 35 %, în temeiul Cadrului multisectorial privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (3) (denumit în continuare „MSF 1998”).

| (3) | Prin hotărârea din 1 decembrie 2004, Tribunalul a decis în Cauza T-27/02 (4), Kronofrance/Comisia, anularea deciziei sus-menționate a Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Prin hotărârea din 1 decembrie 2004, Tribunalul a decis în Cauza T-27/02 (4), Kronofrance/Comisia, anularea deciziei sus-menționate a Comisiei.

| (4) | În consecință, Comisia trebuie să ia o nouă decizie pe baza notificării autorităților germane din 7 august 2000. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, Comisia trebuie să ia o nouă decizie pe baza notificării autorităților germane din 7 august 2000.

| (5) | Prin scrisoarea din 17 decembrie 2004, Comisia a întrebat autoritățile germane dacă doresc să prezinte, ca urmare a anulării deciziei Comisiei, informații suplimentare față de notificarea din 7 august 2000 și a trimis o scrisoare de reamintire la data de 3 martie 2005. Autoritățile germane au răspuns prin scrisoarea din 23 martie 2005, însă nu au prezentat informații suplimentare în acest stadiu. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 17 decembrie 2004, Comisia a întrebat autoritățile germane dacă doresc să prezinte, ca urmare a anulării deciziei Comisiei, informații suplimentare față de notificarea din 7 august 2000 și a trimis o scrisoare de reamintire la data de 3 martie 2005. Autoritățile germane au răspuns prin scrisoarea din 23 martie 2005, însă nu au prezentat informații suplimentare în acest stadiu.

| (6) | În plus, trebuie reținut faptul că autoritățile germane au acordat prezentul ajutor în februarie 2000 cu condiția aprobării acestuia de către Comisie. Autoritățile germane au început plata ajutorului ulterior deciziei Comisiei din 25 iulie 2001 de a nu formula obiecții. |
| --- | --- |

(6)

În plus, trebuie reținut faptul că autoritățile germane au acordat prezentul ajutor în februarie 2000 cu condiția aprobării acestuia de către Comisie. Autoritățile germane au început plata ajutorului ulterior deciziei Comisiei din 25 iulie 2001 de a nu formula obiecții.

| (7) | Cu toate acestea, ca urmare a anulării sale de către Tribunal, decizia din data de 25 iulie 2001 trebuie considerată ca și cum nu ar fi existat niciodată și, prin urmare, autoritățile germane nu au primit aprobarea Comisiei cu privire la intensitatea ajutorului propusă (5). Comisia a transferat cauza în mod corespunzător către registrul de ajutor acordat ilegal, sub numărul NN 18/05. |
| --- | --- |

(7)

Cu toate acestea, ca urmare a anulării sale de către Tribunal, decizia din data de 25 iulie 2001 trebuie considerată ca și cum nu ar fi existat niciodată și, prin urmare, autoritățile germane nu au primit aprobarea Comisiei cu privire la intensitatea ajutorului propusă (5). Comisia a transferat cauza în mod corespunzător către registrul de ajutor acordat ilegal, sub numărul NN 18/05.

| (8) | Prin scrisoarea din 20 iulie 2005, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește prezentul ajutor. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 20 iulie 2005, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește prezentul ajutor.

| (9) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. |
| --- | --- |

(9)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor.

| (10) | Comisia a primit observații de la părțile interesate. Comisia a înaintat aceste informații Germaniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa; observațiile acesteia au fost prezentate în scrisorile din 24 octombrie 2005 și 24 ianuarie 2006. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a primit observații de la părțile interesate. Comisia a înaintat aceste informații Germaniei, căreia i s-a oferit posibilitatea de a reacționa; observațiile acesteia au fost prezentate în scrisorile din 24 octombrie 2005 și 24 ianuarie 2006.

| (11) | Prin scrisoarea din 28 februarie 2006, Germania a solicitat, în sensul articolului 7 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (7), suspendarea procedurii oficiale de investigare, având în vedere recursurile în așteptare formulate de Germania și de Glunz AG în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P) împotriva Hotărârii Tribunalului în Cauza T-27/02, Kronofrance/Comisia. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 28 februarie 2006, Germania a solicitat, în sensul articolului 7 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (7), suspendarea procedurii oficiale de investigare, având în vedere recursurile în așteptare formulate de Germania și de Glunz AG în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P) împotriva Hotărârii Tribunalului în Cauza T-27/02, Kronofrance/Comisia.

| (12) | Prin scrisoarea din 9 martie 2006, Comisia a acceptat suspendarea procedurii până după luarea hotărârii de către Curtea de Justiție în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alte părți/Kronofrance SA. |
| --- | --- |

(12)

Prin scrisoarea din 9 martie 2006, Comisia a acceptat suspendarea procedurii până după luarea hotărârii de către Curtea de Justiție în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alte părți/Kronofrance SA.

| (13) | În cadrul hotărârii sale din 11 septembrie 2008 (8), Curtea de Justiție a decis să confirme decizia Tribunalului. Drept urmare, procedura oficială de investigare în cauza C 28/05 a fost reluată. |
| --- | --- |

(13)

În cadrul hotărârii sale din 11 septembrie 2008 (8), Curtea de Justiție a decis să confirme decizia Tribunalului. Drept urmare, procedura oficială de investigare în cauza C 28/05 a fost reluată.

| (14) | Germania a prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 4 august 2009 și, în urma solicitării de informații de către Comisie, prin scrisoarea din 19 iulie 2010. |
| --- | --- |

(14)

Germania a prezentat informații suplimentare prin scrisoarea din 4 august 2009 și, în urma solicitării de informații de către Comisie, prin scrisoarea din 19 iulie 2010.

II.   DESCRIEREA DETALIATĂ A AJUTORULUI

2.1.   MĂSURA DE AJUTOR

| (15) | Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt a hotărât la 29 februarie 2000 să acorde întreprinderilor Glunz AG și OSB Deutschland GmbH un ajutor pentru investiție în scopul realizării unui centru de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt). Valoarea totală a ajutorului se ridică la 69 797 988 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt a hotărât la 29 februarie 2000 să acorde întreprinderilor Glunz AG și OSB Deutschland GmbH un ajutor pentru investiție în scopul realizării unui centru de prelucrare a lemnului în Nettgau (Saxonia-Anhalt). Valoarea totală a ajutorului se ridică la 69 797 988 EUR.

| (16) | Potrivit notificării din 4 august 2000, ajutorul este acordat sub forma unei subvenții în valoare de 46 201 868 EUR în temeiul celui de al 28-lea program cadru de interes comun „Îmbunătățirea structurilor economice regionale” [28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»
   (9)], aprobat de Comisie. Această subvenție corespunde unei valori brute de 23,17 % din costul eligibil. |
| --- | --- |

(16)

Potrivit notificării din 4 august 2000, ajutorul este acordat sub forma unei subvenții în valoare de 46 201 868 EUR în temeiul celui de al 28-lea program cadru de interes comun „Îmbunătățirea structurilor economice regionale” [28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»
   (9)], aprobat de Comisie. Această subvenție corespunde unei valori brute de 23,17 % din costul eligibil.

| (17) | De asemenea, se acordă o primă de investiții în temeiul Legii privind prima de investiții din 1999 (10) (Investitionszulage), aprobată de Comisie pentru o sumă de 23 596 120 EUR. Această primă de investiții atinge o valoare brută de 11,83 % din costul eligibil de investiții. |
| --- | --- |

(17)

De asemenea, se acordă o primă de investiții în temeiul Legii privind prima de investiții din 1999 (10) (Investitionszulage), aprobată de Comisie pentru o sumă de 23 596 120 EUR. Această primă de investiții atinge o valoare brută de 11,83 % din costul eligibil de investiții.

| (18) | Potrivit informațiilor prezentate de Germania, s-a plătit deja o sumă de [...] EUR (11) în temeiul „28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»”, în timp ce o sumă de [...] EUR a fost deja plătită ca „Investitionszulage”. Așadar, autoritățile germane au acordat deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de [...] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR). |
| --- | --- |

(18)

Potrivit informațiilor prezentate de Germania, s-a plătit deja o sumă de [...] EUR (11) în temeiul „28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»”, în timp ce o sumă de [...] EUR a fost deja plătită ca „Investitionszulage”. Așadar, autoritățile germane au acordat deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de [...] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR).

2.2.   BENEFICIARUL

| (19) | Există doi beneficiari ai ajutorului. |
| --- | --- |

(19)

Există doi beneficiari ai ajutorului.

| (20) | Unul dintre beneficiarii ajutorului este Glunz AG, Hamm (Renania de Nord-Westfalia), înființată în 1932 și operând la momentul respectiv în domeniul materialelor pe bază de lemn. Începând din anii 1960, întreprinderea produce și comercializează exclusiv plăci aglomerate, MDF (Mittel-dichte Faserplatte – plăci din fibre de densitate medie), plăci OSB și placaj. La data notificării, TAFISA, care aparține grupului portughez SONAE, deținea 96,03 % din acțiunile societății Glunz AG. |
| --- | --- |

(20)

Unul dintre beneficiarii ajutorului este Glunz AG, Hamm (Renania de Nord-Westfalia), înființată în 1932 și operând la momentul respectiv în domeniul materialelor pe bază de lemn. Începând din anii 1960, întreprinderea produce și comercializează exclusiv plăci aglomerate, MDF (Mittel-dichte Faserplatte – plăci din fibre de densitate medie), plăci OSB și placaj. La data notificării, TAFISA, care aparține grupului portughez SONAE, deținea 96,03 % din acțiunile societății Glunz AG.

| (21) | Celălalt beneficiar al ajutorului este OSB Deutschland GmbH (denumită în continuare „OSBD”), deținută în proporție de 100 % de TAFISA, fiind, așadar, o societate-soră afiliată a Glunz AG, deoarece TAFISA este societatea-mamă a ambelor. OSBD a fost înființată la 16 iulie 1999, iar după finalizarea completă a investiției din Nettgau a început producția și comercializarea produselor OSB. |
| --- | --- |

(21)

Celălalt beneficiar al ajutorului este OSB Deutschland GmbH (denumită în continuare „OSBD”), deținută în proporție de 100 % de TAFISA, fiind, așadar, o societate-soră afiliată a Glunz AG, deoarece TAFISA este societatea-mamă a ambelor. OSBD a fost înființată la 16 iulie 1999, iar după finalizarea completă a investiției din Nettgau a început producția și comercializarea produselor OSB.

2.3.   PROIECTUL

| (22) | Proiectul de investiții este localizat în Nettgau, Saxonia-Anhalt (Germania), o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În această regiune, intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru susținerea de noi investiții atingea la data notificării o valoare brută de 35 % în ceea ce privește întreprinderile mari. |
| --- | --- |

(22)

Proiectul de investiții este localizat în Nettgau, Saxonia-Anhalt (Germania), o zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. În această regiune, intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru susținerea de noi investiții atingea la data notificării o valoare brută de 35 % în ceea ce privește întreprinderile mari.

| (23) | Glunz AG și OSBD au realizat pe un teren care nu era încă utilizat în scopuri industriale un centru de prelucrare a lemnului, care va cuprinde două fabrici combinate. Prima fabrică, deținută de OSB Deutschland GmbH, produce plăci OSB. A doua fabrică, deținută de Glunz AG, produce plăci aglomerate. Autoritățile germane au declarat că liniile de producție ale celor două fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. De asemenea, au declarat că atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, aceluiași echipament de laminare și aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, autoritățile germane au susținut că particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. Mai mult decât atât, autoritățile germane au declarat că va exista o administrație centrală, care va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora. |
| --- | --- |

(23)

Glunz AG și OSBD au realizat pe un teren care nu era încă utilizat în scopuri industriale un centru de prelucrare a lemnului, care va cuprinde două fabrici combinate. Prima fabrică, deținută de OSB Deutschland GmbH, produce plăci OSB. A doua fabrică, deținută de Glunz AG, produce plăci aglomerate. Autoritățile germane au declarat că liniile de producție ale celor două fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. De asemenea, au declarat că atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, aceluiași echipament de laminare și aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, autoritățile germane au susținut că particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. Mai mult decât atât, autoritățile germane au declarat că va exista o administrație centrală, care va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora.

| (24) | În plus, autoritățile germane susțin că acest concept privind centrul integrat de prelucrare a lemnului al întreprinderilor Glunz și OSBD oferă numeroase avantaje, în special în ceea ce privește tratarea plăcilor din lemn produse, grație unui concept optimizat al instalației prin intermediul unei singure infrastructuri tehnice. Ele declară că aceasta permite o utilizare optimă a sortimentului de lemn, incluzând o utilizare mai bună a materiei prime și reciclarea internă. |
| --- | --- |

(24)

În plus, autoritățile germane susțin că acest concept privind centrul integrat de prelucrare a lemnului al întreprinderilor Glunz și OSBD oferă numeroase avantaje, în special în ceea ce privește tratarea plăcilor din lemn produse, grație unui concept optimizat al instalației prin intermediul unei singure infrastructuri tehnice. Ele declară că aceasta permite o utilizare optimă a sortimentului de lemn, incluzând o utilizare mai bună a materiei prime și reciclarea internă.

| (25) | Notificarea din 7 august 2000 arată că o parte din ajutor va fi acordată în favoarea fabricii de plăci OSB și o parte în favoarea fabricii de plăci aglomerate. Ajutorul prevăzut în favoarea fabricii de plăci OSB atinge valoarea de 28,61 de milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 81,8 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %. Ajutorul acordat în favoarea fabricii de plăci aglomerate atinge valoarea de 41,18 milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 117,6 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %. |
| --- | --- |

(25)

Notificarea din 7 august 2000 arată că o parte din ajutor va fi acordată în favoarea fabricii de plăci OSB și o parte în favoarea fabricii de plăci aglomerate. Ajutorul prevăzut în favoarea fabricii de plăci OSB atinge valoarea de 28,61 de milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 81,8 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %. Ajutorul acordat în favoarea fabricii de plăci aglomerate atinge valoarea de 41,18 milioane EUR pentru costul de investiții eligibil de 117,6 milioane EUR, corespunzând unei intensități brute de 35 %.

| (26) | La data notificării, autoritățile germane estimau că centrul integrat pentru prelucrarea lemnului din Nettgau ar crea 355 de locuri de muncă permanente. Locurile de muncă au fost alocate fabricii respective după cum urmează: s-ar crea 234 de locuri de muncă în legătură cu producția plăcilor aglomerate și 121 în legătură cu producția de plăci OSB. Autoritățile germane au arătat că s-ar crea 520 de locuri de muncă indirecte în zonele asistate relevante. Printre acestea, 33 de locuri de muncă indirecte asigurate. Noua investiție în Nettgau urma să fie realizată între ianuarie 2000 și finele anului 2002. Producția urma să înceapă în cursul anului 2001, iar după doi ani să se ajungă la capacitatea completă. |
| --- | --- |

(26)

La data notificării, autoritățile germane estimau că centrul integrat pentru prelucrarea lemnului din Nettgau ar crea 355 de locuri de muncă permanente. Locurile de muncă au fost alocate fabricii respective după cum urmează: s-ar crea 234 de locuri de muncă în legătură cu producția plăcilor aglomerate și 121 în legătură cu producția de plăci OSB. Autoritățile germane au arătat că s-ar crea 520 de locuri de muncă indirecte în zonele asistate relevante. Printre acestea, 33 de locuri de muncă indirecte asigurate. Noua investiție în Nettgau urma să fie realizată între ianuarie 2000 și finele anului 2002. Producția urma să înceapă în cursul anului 2001, iar după doi ani să se ajungă la capacitatea completă.

| (27) | Capacitatea de producție a noii fabrici de plăci OSB a fost estimată la [...] m3 în 2002. În 1999, capacitatea pentru produse OSB a grupului TAFISA era de [...] m3. |
| --- | --- |

(27)

Capacitatea de producție a noii fabrici de plăci OSB a fost estimată la [...] m3 în 2002. În 1999, capacitatea pentru produse OSB a grupului TAFISA era de [...] m3.

| (28) | În 1999, capacitatea pentru plăci aglomerate în cadrul grupului Glunz atingea [...] m3. Potrivit autorităților germane, capacitățile totale de producție vor atinge [...] m3; astfel, noua fabrică din Nettgau va crea capacități noi de [...] m3. |
| --- | --- |

(28)

În 1999, capacitatea pentru plăci aglomerate în cadrul grupului Glunz atingea [...] m3. Potrivit autorităților germane, capacitățile totale de producție vor atinge [...] m3; astfel, noua fabrică din Nettgau va crea capacități noi de [...] m3.

III.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (29) | Intensitatea maximă admisă a ajutorului conform MSF 1998 este determinată pe baza unui calcul care implică utilizarea unui număr de factori de evaluare și, în special, factorul care indică situația concurenței în sectorul în cauză („factor T”) și pentru care există patru niveluri: 0,25, 0,5, 0,75 și 1. Acesta poate fi stabilit la 1, dacă sectorul (definit ca cel mai scăzut nivel NACE) nu este caracterizat de supracapacitate (test de supracapacitate) și/sau dacă piața relevantă (definită ca produsul în cauză și substituenții acestuia) nu se află într-un declin relativ (testul pieței în declin). |
| --- | --- |

(29)

Intensitatea maximă admisă a ajutorului conform MSF 1998 este determinată pe baza unui calcul care implică utilizarea unui număr de factori de evaluare și, în special, factorul care indică situația concurenței în sectorul în cauză („factor T”) și pentru care există patru niveluri: 0,25, 0,5, 0,75 și 1. Acesta poate fi stabilit la 1, dacă sectorul (definit ca cel mai scăzut nivel NACE) nu este caracterizat de supracapacitate (test de supracapacitate) și/sau dacă piața relevantă (definită ca produsul în cauză și substituenții acestuia) nu se află într-un declin relativ (testul pieței în declin).

| (30) | În decizia sa de inițiere a procedurii expuse în articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la definiția pieței relevante în care se încadrează plăcile OSB și, în consecință, nu a putut stabili pentru determinarea factorului concurență „T” dacă piața se află în declin sau nu. |
| --- | --- |

(30)

În decizia sa de inițiere a procedurii expuse în articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la definiția pieței relevante în care se încadrează plăcile OSB și, în consecință, nu a putut stabili pentru determinarea factorului concurență „T” dacă piața se află în declin sau nu.

IV.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (31) | Comisia a primit, la 22 noiembrie 2005, un document comun (12) de la concurenții aparținând grupului KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG și Kronofrance S.A.). |
| --- | --- |

(31)

Comisia a primit, la 22 noiembrie 2005, un document comun (12) de la concurenții aparținând grupului KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG și Kronofrance S.A.).

| (32) | În documentul lor, întreprinderile din cadrul KronoGroup au prezentat argumente în favoarea unei definiții a pieței cuprinzând plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Placajul din lemn de esență tare este semnificativ mai scump și este utilizat în mod predominant în domeniile (mobilă și aplicații decorative) în care nu se utilizează sau nu se utilizează aproape deloc plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Acestea au făcut referire la un studiu efectuat de Jaakko Pöyry (13) și la o publicație a Institutului finlandez de cercetări silvice confirmând această solicitare. |
| --- | --- |

(32)

În documentul lor, întreprinderile din cadrul KronoGroup au prezentat argumente în favoarea unei definiții a pieței cuprinzând plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Placajul din lemn de esență tare este semnificativ mai scump și este utilizat în mod predominant în domeniile (mobilă și aplicații decorative) în care nu se utilizează sau nu se utilizează aproape deloc plăci OSB și placaj din lemn de esență moale. Acestea au făcut referire la un studiu efectuat de Jaakko Pöyry (13) și la o publicație a Institutului finlandez de cercetări silvice confirmând această solicitare.

| (33) | KronoGroup a ridicat mai multe probleme suplimentare, care pot fi rezumate după cum urmează: |
| --- | --- |

(33)

KronoGroup a ridicat mai multe probleme suplimentare, care pot fi rezumate după cum urmează:

| (34) | KronoGroup cere ca, la calculul prin care se stabilește dacă piața este în declin, Comisia trebuie să utilizeze datele pentru perioada anterioară anului 1999, deoarece astfel de date erau deja disponibile la data deciziei inițiale de aprobare (iulie 2001), anulată ulterior de către Tribunal. Aceasta afirmă, de asemenea, că, în perioada 1995-1999, placajul înregistra o rată medie negativă de creștere de – 4,626 %. Cu toate acestea, în observațiile transmise, KronoGroup recunoaște că, în perioada 1994-1999, placajul a înregistrat o rată medie pozitivă de creștere de 0,456 % (chiar dacă se află sub valoarea de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu). |
| --- | --- |

(34)

KronoGroup cere ca, la calculul prin care se stabilește dacă piața este în declin, Comisia trebuie să utilizeze datele pentru perioada anterioară anului 1999, deoarece astfel de date erau deja disponibile la data deciziei inițiale de aprobare (iulie 2001), anulată ulterior de către Tribunal. Aceasta afirmă, de asemenea, că, în perioada 1995-1999, placajul înregistra o rată medie negativă de creștere de – 4,626 %. Cu toate acestea, în observațiile transmise, KronoGroup recunoaște că, în perioada 1994-1999, placajul a înregistrat o rată medie pozitivă de creștere de 0,456 % (chiar dacă se află sub valoarea de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu).

| (35) | De asemenea, KronoGroup susține că în loc să calculeze o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze separat, ca două investiții, ajutorul acordat pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăcile aglomerate, cele două linii de producție și cele două piețe de produse putând fi clar separate. Aceasta ar determina un calcul separat al tuturor factorilor de evaluare pentru cele două fabrici. |
| --- | --- |

(35)

De asemenea, KronoGroup susține că în loc să calculeze o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze separat, ca două investiții, ajutorul acordat pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăcile aglomerate, cele două linii de producție și cele două piețe de produse putând fi clar separate. Aceasta ar determina un calcul separat al tuturor factorilor de evaluare pentru cele două fabrici.

| (36) | KronoGroup afirmă, de asemenea, că în paralel cu investiția sa în Nettgau, Glunz și-a închis fabrica de placaj din Sassenburg [aflată la o distanță de 30 km, chiar dacă într-un land diferit, adică Saxonia Inferioară (14)]. Grupul citează articole de ziar potrivit cărora întreaga forță de muncă a fabricii din Sassenburg a fost transferată la noua fabrică din Nettgau. Potrivit KronoGroup, acest lucru este contrar obiectivului MSF 1998 de a crea în regiune locuri de muncă noi destinate persoanelor care trăiesc în această regiune, iar aceste locuri de muncă nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, ambii definiți în MSF 1998 (ambele bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin investiție). |
| --- | --- |

(36)

KronoGroup afirmă, de asemenea, că în paralel cu investiția sa în Nettgau, Glunz și-a închis fabrica de placaj din Sassenburg [aflată la o distanță de 30 km, chiar dacă într-un land diferit, adică Saxonia Inferioară (14)]. Grupul citează articole de ziar potrivit cărora întreaga forță de muncă a fabricii din Sassenburg a fost transferată la noua fabrică din Nettgau. Potrivit KronoGroup, acest lucru este contrar obiectivului MSF 1998 de a crea în regiune locuri de muncă noi destinate persoanelor care trăiesc în această regiune, iar aceste locuri de muncă nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, ambii definiți în MSF 1998 (ambele bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin investiție).

| (37) | În final, KronoGroup susține, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin pentru recuperarea provizorie a ajutorului potrivit articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal), deoarece Glunz și OSBD au obținut avantaje concurențiale substanțiale prin ajutorul plătit parțial. |
| --- | --- |

(37)

În final, KronoGroup susține, de asemenea, că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin pentru recuperarea provizorie a ajutorului potrivit articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal), deoarece Glunz și OSBD au obținut avantaje concurențiale substanțiale prin ajutorul plătit parțial.

V.   OBSERVAȚIILE GERMANIEI

| (38) | Observațiile Germaniei pot fi rezumate după cum urmează. |
| --- | --- |

(38)

Observațiile Germaniei pot fi rezumate după cum urmează.

5.1.   OBSERVAȚII REFERITOARE LA DEFINIȚIA PIEȚEI RELEVANTE PENTRU PLĂCI OSB

| (39) | Germania consideră că piața relevantă a plăci OSB cuprinde plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor/pereților. Această piață nu se află în declin. |
| --- | --- |

(39)

Germania consideră că piața relevantă a plăci OSB cuprinde plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor/pereților. Această piață nu se află în declin.

| (40) | Utilizarea finală pentru care plăcile OSB înlocuiesc placajul corespunde în linii mari domeniilor principale de utilizare a placajului din lemn de esență moale. Cu toate acestea, în domeniile cheie de utilizare a placajului din lemn de esență tare (industria mobilei, industria de construcții și echiparea vehiculelor de transport), plăcile OSB nu pot fi utilizate ca urmare a caracteristicilor tehnice ale acestora. Din acest motiv, includerea plăcile OSB în piața globală pentru placaje din lemn de esență tare și moale nu ar fi conformă cu condițiile actuale ale piețelor în cauză. Acest lucru este confirmat de un aviz specializat, din 21 octombrie 2005, întocmit de Jaakko Pöyry. |
| --- | --- |

(40)

Utilizarea finală pentru care plăcile OSB înlocuiesc placajul corespunde în linii mari domeniilor principale de utilizare a placajului din lemn de esență moale. Cu toate acestea, în domeniile cheie de utilizare a placajului din lemn de esență tare (industria mobilei, industria de construcții și echiparea vehiculelor de transport), plăcile OSB nu pot fi utilizate ca urmare a caracteristicilor tehnice ale acestora. Din acest motiv, includerea plăcile OSB în piața globală pentru placaje din lemn de esență tare și moale nu ar fi conformă cu condițiile actuale ale piețelor în cauză. Acest lucru este confirmat de un aviz specializat, din 21 octombrie 2005, întocmit de Jaakko Pöyry.

| (41) | Jaakko Pöyry estimează următoarele procentaje pentru potențialul de substituire a plăcilor OSB în domeniile de utilizare de mai sus: ambalare 40-60 %; depozitare 70-80 %; realizarea de acoperișuri 70-90 %; realizarea de pardoseli 50-80 %; acoperire/pereți 70-90 %. |
| --- | --- |

(41)

Jaakko Pöyry estimează următoarele procentaje pentru potențialul de substituire a plăcilor OSB în domeniile de utilizare de mai sus: ambalare 40-60 %; depozitare 70-80 %; realizarea de acoperișuri 70-90 %; realizarea de pardoseli 50-80 %; acoperire/pereți 70-90 %.

| (42) | În industria mobilei, plăcile OSB nu sunt adecvate pentru aplicații vizibile ca urmare a caracteristicilor de suprafață ale acestora. Suprafața plăcilor OSB nu prezintă un aspect plăcut, plăcile fiind produse din fâșii orientate de lemn, ceea ce le face aspre și neregulate. Din acest motiv, plăcile OSB nu pot fi acoperite cu un strat decorativ. Plăcile OSB se pretează exclusiv pentru elemente de mobilă care nu sunt vizibile (de exemplu, structura de susținere pentru mobilă tapisată). Cu toate acestea, în domeniul elementelor de mobilă care nu sunt vizibile, plăcile OSB nu pot concura din punct de vedere al prețului cu tipurile de plăci aglomerate mult mai ieftine, utilizate în general în acest context. |
| --- | --- |

(42)

În industria mobilei, plăcile OSB nu sunt adecvate pentru aplicații vizibile ca urmare a caracteristicilor de suprafață ale acestora. Suprafața plăcilor OSB nu prezintă un aspect plăcut, plăcile fiind produse din fâșii orientate de lemn, ceea ce le face aspre și neregulate. Din acest motiv, plăcile OSB nu pot fi acoperite cu un strat decorativ. Plăcile OSB se pretează exclusiv pentru elemente de mobilă care nu sunt vizibile (de exemplu, structura de susținere pentru mobilă tapisată). Cu toate acestea, în domeniul elementelor de mobilă care nu sunt vizibile, plăcile OSB nu pot concura din punct de vedere al prețului cu tipurile de plăci aglomerate mult mai ieftine, utilizate în general în acest context.

| (43) | În industria de construcții (cofraje), este esențial ca materialele de căptușire/cofraj utilizate în legătură cu beton turnat pe loc să aibă o suprafață fină. Ca urmare a neuniformității rezultate în procesul de prelucrare, plăcile OSB trebuie acoperite special pentru beton aparent pentru a se asigura o suprafață netedă a betonului aparent. Această prelucrare ulterioară este costisitoare și ridică prețul produsului final. Comparativ cu placajul, plăcile OSB pot fi competitive doar dacă pot fi reutilizate drept cofraj de mai multe ori. Cu toate acestea, din motive practice, acesta nu va fi cazul în mod necesar. Deoarece plăcile sunt utilizate intens pe șantiere, suprafața acestora se poate deteriora. Dacă apar fisuri, există riscul ca plăcile OSB să se deformeze ca urmare a apei sau a umidității sau în alt mod. Astfel, o utilizare repetată a plăcilor OSB, a căror prelucrare este costisitoare, nu este posibilă în mod necesar. În plus, muchiile plăcilor OSB pot fi instabile și sensibile la umiditate. Mai mult, materialele utilizate drept cofraj pentru ciment trebuie să prezinte o rezistență mare la fisurare și îndoire. Din acest punct de vedere, plăcile OSB nu satisfac cerințele industriei de construcții comparativ cu materialele pentru cofraje. Din punct de vedere al costurilor relativ scăzute și al suprafeței netede, placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, este foarte adecvat pentru utilizarea în acest scop, așa cum se poate vedea prin volumul utilizat actualmente pentru cofraje. |
| --- | --- |

(43)

În industria de construcții (cofraje), este esențial ca materialele de căptușire/cofraj utilizate în legătură cu beton turnat pe loc să aibă o suprafață fină. Ca urmare a neuniformității rezultate în procesul de prelucrare, plăcile OSB trebuie acoperite special pentru beton aparent pentru a se asigura o suprafață netedă a betonului aparent. Această prelucrare ulterioară este costisitoare și ridică prețul produsului final. Comparativ cu placajul, plăcile OSB pot fi competitive doar dacă pot fi reutilizate drept cofraj de mai multe ori. Cu toate acestea, din motive practice, acesta nu va fi cazul în mod necesar. Deoarece plăcile sunt utilizate intens pe șantiere, suprafața acestora se poate deteriora. Dacă apar fisuri, există riscul ca plăcile OSB să se deformeze ca urmare a apei sau a umidității sau în alt mod. Astfel, o utilizare repetată a plăcilor OSB, a căror prelucrare este costisitoare, nu este posibilă în mod necesar. În plus, muchiile plăcilor OSB pot fi instabile și sensibile la umiditate. Mai mult, materialele utilizate drept cofraj pentru ciment trebuie să prezinte o rezistență mare la fisurare și îndoire. Din acest punct de vedere, plăcile OSB nu satisfac cerințele industriei de construcții comparativ cu materialele pentru cofraje. Din punct de vedere al costurilor relativ scăzute și al suprafeței netede, placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, este foarte adecvat pentru utilizarea în acest scop, așa cum se poate vedea prin volumul utilizat actualmente pentru cofraje.

| (44) | În ceea ce privește vehiculele de transport este, de asemenea, important ca suprafața să fie netedă, deoarece, deseori, plăcile utilizate în acest sector trebuie acoperite. Din diverse motive, acoperirea plăcilor OSB nu se poate realiza ușor. Chiar dacă plăcile OSB sunt acoperite, de exemplu cu hârtie melaminată, există riscul ca stratul acoperitor să se fisureze ca urmare a suprafeței neuniforme a plăcilor OSB. La încărcarea unui motostivuitor, se exercită presiune în anumite puncte ale suprafeței. Există pericolul ca în astfel de cazuri, într-un mediu umed sau ud, apa să se infiltreze în placă, ceea ce conduce la deformarea acesteia. O acoperire stabilă a suprafeței poate fi garantată numai printr-o prelucrare ulterioară costisitoare. Suprafața plăcilor OSB, spre deosebire de placajul din lemn de esență tare, care este relativ rezistent la zgârieturi, puncte de presiune etc. ca urmare a durității specifice a suprafeței sale, nu este nici din alte puncte de vedere suficient de rezistentă la efectele presiunii în cadrul transporturilor. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește vehiculele de transport este, de asemenea, important ca suprafața să fie netedă, deoarece, deseori, plăcile utilizate în acest sector trebuie acoperite. Din diverse motive, acoperirea plăcilor OSB nu se poate realiza ușor. Chiar dacă plăcile OSB sunt acoperite, de exemplu cu hârtie melaminată, există riscul ca stratul acoperitor să se fisureze ca urmare a suprafeței neuniforme a plăcilor OSB. La încărcarea unui motostivuitor, se exercită presiune în anumite puncte ale suprafeței. Există pericolul ca în astfel de cazuri, într-un mediu umed sau ud, apa să se infiltreze în placă, ceea ce conduce la deformarea acesteia. O acoperire stabilă a suprafeței poate fi garantată numai printr-o prelucrare ulterioară costisitoare. Suprafața plăcilor OSB, spre deosebire de placajul din lemn de esență tare, care este relativ rezistent la zgârieturi, puncte de presiune etc. ca urmare a durității specifice a suprafeței sale, nu este nici din alte puncte de vedere suficient de rezistentă la efectele presiunii în cadrul transporturilor.

| (45) | Evaluarea măsurii în care plăcile OSB pot fi înlocuite cu placajul din lemn de esență moale, pe de o parte, și placajul din lemn de esență tare, pe de altă parte, se bazează în mare parte pe proprietățile tehnice și posibilele utilizări ale plăcilor OSB și pe diferența de preț comparativ cu placajul din lemn de esență tare. În timp ce placajul din lemn de esență tare este superior placajului din lemn de esență moale și plăcilor OSB în toate aspectele tehnice, diferența de preț între placajul din lemn de esență tare, pe de o parte, și plăcile OSB și placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, arată că placajul din lemn de esență tare nu este competitiv în domeniul de utilizare dominat de plăcile OSB și de placajul din lemn de esență moale. Din acest motiv ar fi greșit să se presupună că plăcile OSB ar putea fi înlocuite cu orice tip de placaj, inclusiv placaj din lemn de esență tare. |
| --- | --- |

(45)

Evaluarea măsurii în care plăcile OSB pot fi înlocuite cu placajul din lemn de esență moale, pe de o parte, și placajul din lemn de esență tare, pe de altă parte, se bazează în mare parte pe proprietățile tehnice și posibilele utilizări ale plăcilor OSB și pe diferența de preț comparativ cu placajul din lemn de esență tare. În timp ce placajul din lemn de esență tare este superior placajului din lemn de esență moale și plăcilor OSB în toate aspectele tehnice, diferența de preț între placajul din lemn de esență tare, pe de o parte, și plăcile OSB și placajul din lemn de esență moale, pe de altă parte, arată că placajul din lemn de esență tare nu este competitiv în domeniul de utilizare dominat de plăcile OSB și de placajul din lemn de esență moale. Din acest motiv ar fi greșit să se presupună că plăcile OSB ar putea fi înlocuite cu orice tip de placaj, inclusiv placaj din lemn de esență tare.

| (46) | Există o mare suprapunere între piața plăcilor OSB și placajelor în ceea ce privește utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, pe de o parte, și piața plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale, pe de altă parte. Singura diferență între definițiile celor două piețe este legată de industria construcțiilor (cofraje). Plăcile OSB nu sunt adecvate pentru acest domeniu, în timp ce placajul din lemn de esență moale are o mare aplicabilitate în acest domeniu și este utilizat. Principala concluzie de bază este că placajul din lemn de esență tare nu trebuie inclus în piața plăcilor OSB. |
| --- | --- |

(46)

Există o mare suprapunere între piața plăcilor OSB și placajelor în ceea ce privește utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, pe de o parte, și piața plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale, pe de altă parte. Singura diferență între definițiile celor două piețe este legată de industria construcțiilor (cofraje). Plăcile OSB nu sunt adecvate pentru acest domeniu, în timp ce placajul din lemn de esență moale are o mare aplicabilitate în acest domeniu și este utilizat. Principala concluzie de bază este că placajul din lemn de esență tare nu trebuie inclus în piața plăcilor OSB.

5.2.   OBSERVAȚII PRIVIND EVOLUȚIA PIEȚEI PLĂCILOR AGLOMERATE

| (47) | Germania consideră că factorul concurență trebuie stabilit, de asemenea, la 1 pentru piața plăcilor aglomerate, care nu ar trebui privită ca fiind în declin, deoarece există o puternică tendință ascendentă în sensul articolului 7.8 din MSF 1998. |
| --- | --- |

(47)

Germania consideră că factorul concurență trebuie stabilit, de asemenea, la 1 pentru piața plăcilor aglomerate, care nu ar trebui privită ca fiind în declin, deoarece există o puternică tendință ascendentă în sensul articolului 7.8 din MSF 1998.

| (48) | În sprijinul afirmațiilor sale, Germania a prezentat un studiu efectuat de profesorul Stefan Collignon (Universitatea Harvard, Centrul pentru Studii Europene Minda de Gunzburg) (15) potrivit căruia creșterea pe termen lung pe piața plăcilor aglomerate în perioada 1972-2003 a fost cu 36 % mai rapidă decât cea din industria prelucrătoare în ansamblu. Germania este de părere că, în temeiul punctului 7.8 din 1998 MSF, această tendință ascendentă puternică pe termen lung arată că piața plăcilor aglomerate nu poate fi considerată ca fiind în declin. |
| --- | --- |

(48)

În sprijinul afirmațiilor sale, Germania a prezentat un studiu efectuat de profesorul Stefan Collignon (Universitatea Harvard, Centrul pentru Studii Europene Minda de Gunzburg) (15) potrivit căruia creșterea pe termen lung pe piața plăcilor aglomerate în perioada 1972-2003 a fost cu 36 % mai rapidă decât cea din industria prelucrătoare în ansamblu. Germania este de părere că, în temeiul punctului 7.8 din 1998 MSF, această tendință ascendentă puternică pe termen lung arată că piața plăcilor aglomerate nu poate fi considerată ca fiind în declin.

5.3.   OBSERVAȚII PRIVIND ALOCAREA INTENSITĂȚII AJUTORULUI DIFERITELOR PĂRȚI ALE PROIECTULUI

| (49) | În opinia Germaniei, în cazul în care Comisia consideră totuși că factorul concurență „T” este 0,75 pentru piața plăcilor aglomerate și 1 pentru cea a plăcilor OSB, intensitatea comună a ajutorului pentru întregul proiect din Nettgau trebuie determinată pe baza marjelor de contribuție ale celor două linii de producție, respectiv producția de plăci OSB și de plăci aglomerate. |
| --- | --- |

(49)

În opinia Germaniei, în cazul în care Comisia consideră totuși că factorul concurență „T” este 0,75 pentru piața plăcilor aglomerate și 1 pentru cea a plăcilor OSB, intensitatea comună a ajutorului pentru întregul proiect din Nettgau trebuie determinată pe baza marjelor de contribuție ale celor două linii de producție, respectiv producția de plăci OSB și de plăci aglomerate.

| (50) | Marja de contribuție este suma cu care un produs contribuie la acoperirea costurilor fixe și la atingerea profitului net al unei întreprinderi. Este calculată ca diferență între veniturile și costurile variabile rezultate direct pentru acel produs. |
| --- | --- |

(50)

Marja de contribuție este suma cu care un produs contribuie la acoperirea costurilor fixe și la atingerea profitului net al unei întreprinderi. Este calculată ca diferență între veniturile și costurile variabile rezultate direct pentru acel produs.

| (51) | Utilizând marjele de contribuție ca referință, intensitatea ajutorului ar fi alocată părților individuale ale proiectului de investiție din Nettgau în conformitate cu contribuția efectivă a plăcilor OSB și a plăcilor aglomerate, ca produse, la rezultatul operațional. |
| --- | --- |

(51)

Utilizând marjele de contribuție ca referință, intensitatea ajutorului ar fi alocată părților individuale ale proiectului de investiție din Nettgau în conformitate cu contribuția efectivă a plăcilor OSB și a plăcilor aglomerate, ca produse, la rezultatul operațional.

5.4.   OBSERVAȚII PRIVIND ALTE PUNCTE FORMULATE DE KRONOGROUP

| (52) | Germania consideră că evaluarea ajutorului ar trebui să se bazeze pe faptele cunoscute la data de 7 august 2000, adică la data notificării. |
| --- | --- |

(52)

Germania consideră că evaluarea ajutorului ar trebui să se bazeze pe faptele cunoscute la data de 7 august 2000, adică la data notificării.

| (53) | Potrivit Germaniei, aceasta rezultă din interpretarea MSF 1998. Germania face referire în acest sens la punctul 3.1 din MSF 1998, care prevede că intensitatea maximă admisă a ajutorului este identificată pe baza plafonului ajutoarelor regionale la momentul notificării. Mai mult decât atât, punctul 3.6 din MSF 1998 prevede calcularea cotei de piață înainte de aplicarea ajutorului. De asemenea, anexa la MSF 1998 indică în secțiunea „control ex post” posibilitatea Comisiei de a verifica exactitatea informațiilor prezentate în contextul notificării. |
| --- | --- |

(53)

Potrivit Germaniei, aceasta rezultă din interpretarea MSF 1998. Germania face referire în acest sens la punctul 3.1 din MSF 1998, care prevede că intensitatea maximă admisă a ajutorului este identificată pe baza plafonului ajutoarelor regionale la momentul notificării. Mai mult decât atât, punctul 3.6 din MSF 1998 prevede calcularea cotei de piață înainte de aplicarea ajutorului. De asemenea, anexa la MSF 1998 indică în secțiunea „control ex post” posibilitatea Comisiei de a verifica exactitatea informațiilor prezentate în contextul notificării.

| (54) | În plus, Germania afirmă că datele referitoare la consumul aparent pentru anul 1999 nu erau cunoscute la data notificării. În orice caz, pentru a obține rata de creștere anuală medie a consumului aparent pe parcursul a cinci ani, conform cerinței de la punctul 7.8 din MSF 1998, este necesar ca datele referitoare la consumul aparent să vizeze șase ani în loc de cinci cum a propus KronoGroup. Acest aspect este cauzat de faptul că rata de creștere pentru un an dat este calculată prin compararea consumului aparent în doi ani distincți. |
| --- | --- |

(54)

În plus, Germania afirmă că datele referitoare la consumul aparent pentru anul 1999 nu erau cunoscute la data notificării. În orice caz, pentru a obține rata de creștere anuală medie a consumului aparent pe parcursul a cinci ani, conform cerinței de la punctul 7.8 din MSF 1998, este necesar ca datele referitoare la consumul aparent să vizeze șase ani în loc de cinci cum a propus KronoGroup. Acest aspect este cauzat de faptul că rata de creștere pentru un an dat este calculată prin compararea consumului aparent în doi ani distincți.

| (55) | În ceea ce privește presupusa relocare a locurilor de muncă, Germania confirmă închiderea fabricii din Sassenburg. Germania explică în acest sens că fabrica din Sassenburg a fost cea mai veche fabrică de plăci aglomerate a societății Glunz, înregistrând pierderi semnificative. În consecință, nu existau șanse de a fi salvată și a trebuit să fie închisă, independent de noua investiție din Nettgau. [...] angajați care lucrau anterior în Sassenburg au fost transferați la Nettgau (reprezentând [...] % din forța de muncă de acolo). |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește presupusa relocare a locurilor de muncă, Germania confirmă închiderea fabricii din Sassenburg. Germania explică în acest sens că fabrica din Sassenburg a fost cea mai veche fabrică de plăci aglomerate a societății Glunz, înregistrând pierderi semnificative. În consecință, nu existau șanse de a fi salvată și a trebuit să fie închisă, independent de noua investiție din Nettgau. [...] angajați care lucrau anterior în Sassenburg au fost transferați la Nettgau (reprezentând [...] % din forța de muncă de acolo).

| (56) | În comentariile lor privind observațiile KronoGroup, autoritățile germane mai afirmă că, în orice caz, cerințele MSF 1998 prevăd doar crearea de noi locuri de muncă în regiunea în cauză, nu și că acestea trebuie ocupate de angajați din această regiune. Principalul obiectiv este stimularea dezvoltării regiunii asistate în cauză. |
| --- | --- |

(56)

În comentariile lor privind observațiile KronoGroup, autoritățile germane mai afirmă că, în orice caz, cerințele MSF 1998 prevăd doar crearea de noi locuri de muncă în regiunea în cauză, nu și că acestea trebuie ocupate de angajați din această regiune. Principalul obiectiv este stimularea dezvoltării regiunii asistate în cauză.

| (57) | Germania a arătat că unele echipamente au fost transferate, de asemenea, de la Sassenburg la Nettgau; acestea au fost totuși excluse din costurile eligibile ale proiectului, nebeneficiind astfel de ajutor. În orice caz, cu o valoare contabilă de aproximativ [...] EUR, aceste echipamente reprezintă o parte foarte mică a proiectului de investiții global. |
| --- | --- |

(57)

Germania a arătat că unele echipamente au fost transferate, de asemenea, de la Sassenburg la Nettgau; acestea au fost totuși excluse din costurile eligibile ale proiectului, nebeneficiind astfel de ajutor. În orice caz, cu o valoare contabilă de aproximativ [...] EUR, aceste echipamente reprezintă o parte foarte mică a proiectului de investiții global.

VI.   EVALUAREA AJUTORULUI

| (58) | Următoarea evaluare se bazează pe datele, cifrele și situațiile cunoscute la momentul notificării, la 7 august 2000. Deoarece a trecut o anumită perioadă de timp de la notificarea inițială până la prezenta decizie, este posibil ca situațiile să se fi schimbat, piețele să se fi dezvoltat, iar datele rezultate referitoare la proiect să fie altele decât se planificase inițial. Cu toate acestea, Comisia nu poate lua în considerare aceste aspecte în prezenta evaluare. În general, Comisia trebuie să ia o decizie înainte ca investiția să fie realizată efectiv, bazându-se pe estimări ale viitoarelor perspective și pe cifrele de piață. Totuși, intensitățile ajutoarelor nu sunt adaptate ulterior, dacă cifrele arată câțiva ani mai târziu că piața, de exemplu, a luat un curs diferit. Deși în prezentul caz Comisia trebuie să ia o decizie la peste 10 ani după notificarea originală, va trebui totuși să se bazeze în evaluarea sa pe date și situații cunoscute la data notificării, și nu pe informații apărute ulterior. |
| --- | --- |

(58)

Următoarea evaluare se bazează pe datele, cifrele și situațiile cunoscute la momentul notificării, la 7 august 2000. Deoarece a trecut o anumită perioadă de timp de la notificarea inițială până la prezenta decizie, este posibil ca situațiile să se fi schimbat, piețele să se fi dezvoltat, iar datele rezultate referitoare la proiect să fie altele decât se planificase inițial. Cu toate acestea, Comisia nu poate lua în considerare aceste aspecte în prezenta evaluare. În general, Comisia trebuie să ia o decizie înainte ca investiția să fie realizată efectiv, bazându-se pe estimări ale viitoarelor perspective și pe cifrele de piață. Totuși, intensitățile ajutoarelor nu sunt adaptate ulterior, dacă cifrele arată câțiva ani mai târziu că piața, de exemplu, a luat un curs diferit. Deși în prezentul caz Comisia trebuie să ia o decizie la peste 10 ani după notificarea originală, va trebui totuși să se bazeze în evaluarea sa pe date și situații cunoscute la data notificării, și nu pe informații apărute ulterior.

6.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (59) | Prezenta măsură de ajutor a fost acordată de un stat membru prin intermediul resurselor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea punctul 2.1 al prezentei decizii). Ajutorul oferă un avantaj întreprinderilor Glunz și OSBD deoarece, în caz contrar, acestea ar fi fost nevoite să suporte toate costurile investiției. Deoarece un volum semnificativ de plăci din lemn în cauză este transportat peste frontiere internaționale, există un comerț internațional în industria lemnului în cauză. Prin urmare, avantajele financiare în favoarea celor două întreprinderi vizate ar putea denatura concurența într-un mod care poate afecta schimburile comerciale între statele membre. În consecință, Comisia consideră că măsura notificată constituie un ajutor de stat pentru Glunz AG și OSBD în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(59)

Prezenta măsură de ajutor a fost acordată de un stat membru prin intermediul resurselor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE (a se vedea punctul 2.1 al prezentei decizii). Ajutorul oferă un avantaj întreprinderilor Glunz și OSBD deoarece, în caz contrar, acestea ar fi fost nevoite să suporte toate costurile investiției. Deoarece un volum semnificativ de plăci din lemn în cauză este transportat peste frontiere internaționale, există un comerț internațional în industria lemnului în cauză. Prin urmare, avantajele financiare în favoarea celor două întreprinderi vizate ar putea denatura concurența într-un mod care poate afecta schimburile comerciale între statele membre. În consecință, Comisia consideră că măsura notificată constituie un ajutor de stat pentru Glunz AG și OSBD în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

6.2.   CERINȚĂ PRIVIND NOTIFICAREA

| (60) | În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, statele membre trebuie să notifice toate măsurile de ajutor, înainte de a le pune în aplicare. Ajutorul propus urmează să fie acordat în contextul a două scheme regionale care au fost deja aprobate de către Comisie. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din TFUE, statele membre trebuie să notifice toate măsurile de ajutor, înainte de a le pune în aplicare. Ajutorul propus urmează să fie acordat în contextul a două scheme regionale care au fost deja aprobate de către Comisie.

| (61) | Cu toate acestea, în temeiul normelor stabilite în MSF 1998, intensitatea ajutorului care urmează să fie acordat pentru proiecte mari de investiții este exclusă din domeniul de aplicare al schemelor aprobate dacă ajutorul pentru proiectul de investiții relevant depășește anumite praguri. |
| --- | --- |

(61)

Cu toate acestea, în temeiul normelor stabilite în MSF 1998, intensitatea ajutorului care urmează să fie acordat pentru proiecte mari de investiții este exclusă din domeniul de aplicare al schemelor aprobate dacă ajutorul pentru proiectul de investiții relevant depășește anumite praguri.

| (62) | Ajutorul planificat se ridică la o valoare totală de 69 797 988 EUR. Dacă se consideră că ajutorul se referă la un singur proiect de investiții, cerința privind notificarea prevăzută la punctul 2.1(ii) din MSF 1998 este îndeplinită, deoarece ajutorul total este de cel puțin 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(62)

Ajutorul planificat se ridică la o valoare totală de 69 797 988 EUR. Dacă se consideră că ajutorul se referă la un singur proiect de investiții, cerința privind notificarea prevăzută la punctul 2.1(ii) din MSF 1998 este îndeplinită, deoarece ajutorul total este de cel puțin 50 000 000 EUR.

| (63) | Astfel cum se menționează la punctul 2.3 din prezenta decizie, în cadrul notificării lor, autoritățile germane au prezentat numeroase argumente în sprijinul afirmației că prezenta măsură de ajutor vizează un singur proiect de investiții. |
| --- | --- |

(63)

Astfel cum se menționează la punctul 2.3 din prezenta decizie, în cadrul notificării lor, autoritățile germane au prezentat numeroase argumente în sprijinul afirmației că prezenta măsură de ajutor vizează un singur proiect de investiții.

| (64) | Punctul 7.2 paragraful al doilea din MSF 1998 stipulează că un proiect de investiții nu trebuie subdivizat în mod artificial în subproiecte pentru a evita obligația de notificare. În cazul de față, acest lucru nu s-ar întâmpla oricum. Mai mult decât atât, chiar dacă s-ar considera că investiția vizează două proiecte distincte de investiții, cerințele privind notificarea ar fi totuși îndeplinite pentru investițiile destinate fabricii Glunz și fabricii OSBD. |
| --- | --- |

(64)

Punctul 7.2 paragraful al doilea din MSF 1998 stipulează că un proiect de investiții nu trebuie subdivizat în mod artificial în subproiecte pentru a evita obligația de notificare. În cazul de față, acest lucru nu s-ar întâmpla oricum. Mai mult decât atât, chiar dacă s-ar considera că investiția vizează două proiecte distincte de investiții, cerințele privind notificarea ar fi totuși îndeplinite pentru investițiile destinate fabricii Glunz și fabricii OSBD.

| (65) | Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul trebuie notificat și evaluat în conformitate cu MSF 1998. |
| --- | --- |

(65)

Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul trebuie notificat și evaluat în conformitate cu MSF 1998.

6.3.   CELE TREI CRITERII DE EVALUARE ALE MSF 1998

| (66) | În conformitate cu MSF 1998, pentru a determina intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru o propunere de acordare a unui ajutor, Comisia trebuie să identifice intensitatea maximă a ajutorului (plafonul ajutoarelor regionale) pe care o societate o poate obține în zona asistată vizată în contextul sistemului de ajutoare regionale aprobat valabil la data notificării. |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu MSF 1998, pentru a determina intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru o propunere de acordare a unui ajutor, Comisia trebuie să identifice intensitatea maximă a ajutorului (plafonul ajutoarelor regionale) pe care o societate o poate obține în zona asistată vizată în contextul sistemului de ajutoare regionale aprobat valabil la data notificării.

| (67) | Deoarece notificarea a avut loc la data de 7 august 2000, este aplicabilă harta ajutoarelor regionale 2000-2006 (16). Nettgau, din Saxonia-Anhalt, este o regiune care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, cu un plafon al ajutoarelor regionale de 35 % ESB la data notificării. Comisia observă faptul că intensitatea ajutorului propus de 35 % brut corespunde plafonului ajutoarelor regionale aplicabil. |
| --- | --- |

(67)

Deoarece notificarea a avut loc la data de 7 august 2000, este aplicabilă harta ajutoarelor regionale 2000-2006 (16). Nettgau, din Saxonia-Anhalt, este o regiune care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE, cu un plafon al ajutoarelor regionale de 35 % ESB la data notificării. Comisia observă faptul că intensitatea ajutorului propus de 35 % brut corespunde plafonului ajutoarelor regionale aplicabil.

| (68) | În conformitate cu normele stabilite în MSF 1998, Comisia trebuie să evalueze apoi trei factori specifici de ajustare care trebuie aplicați procentului de 35 % în scopul calculării unei intensități maxime admise a ajutorului pentru proiectul în cauză, și anume factorul concurență (T), factorul capital/muncă (I), factorul impact regional (M). |
| --- | --- |

(68)

În conformitate cu normele stabilite în MSF 1998, Comisia trebuie să evalueze apoi trei factori specifici de ajustare care trebuie aplicați procentului de 35 % în scopul calculării unei intensități maxime admise a ajutorului pentru proiectul în cauză, și anume factorul concurență (T), factorul capital/muncă (I), factorul impact regional (M).

| (69) | Trebuie reamintit că, potrivit KronoGroup, în loc de a calcula o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui, mai degrabă, să evalueze separat ajutorul pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăci aglomerate, cele două investiții și cele două piețe ale produselor putând fi clar separate. |
| --- | --- |

(69)

Trebuie reamintit că, potrivit KronoGroup, în loc de a calcula o intensitate comună a ajutorului pentru întregul proiect, Comisia ar trebui, mai degrabă, să evalueze separat ajutorul pentru fabrica de plăci OSB și ajutorul pentru fabrica de plăci aglomerate, cele două investiții și cele două piețe ale produselor putând fi clar separate.

| (70) | Comisia observă în acest sens că punctul 7.2 din MSF 1998 definește un „proiect de investiții” ca o investiție inițială în active imobilizate pentru crearea unei noi întreprinderi, extinderea unei întreprinderi existente sau începerea unei activități care implică o schimbare fundamentală a produsului sau a procesului de producție al unei întreprinderi existente. |
| --- | --- |

(70)

Comisia observă în acest sens că punctul 7.2 din MSF 1998 definește un „proiect de investiții” ca o investiție inițială în active imobilizate pentru crearea unei noi întreprinderi, extinderea unei întreprinderi existente sau începerea unei activități care implică o schimbare fundamentală a produsului sau a procesului de producție al unei întreprinderi existente.

| (71) | Autoritățile germane au prezentat argumente detaliate privind legăturile existente între cele două fabrici, construite la același amplasament de două întreprinderi-surori din același grup. Liniile de producție ale ambelor fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. Atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate în continuare și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, al aceluiași echipament de laminare și al aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. De asemenea, o conducere centrală va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora. |
| --- | --- |

(71)

Autoritățile germane au prezentat argumente detaliate privind legăturile existente între cele două fabrici, construite la același amplasament de două întreprinderi-surori din același grup. Liniile de producție ale ambelor fabrici sunt legate între ele prin intermediul unei infrastructuri tehnice comune. Atât plăcile OSB, cât și plăcile aglomerate sunt prelucrate în continuare și rafinate ulterior prin intermediul aceleași linii de șlefuire, al aceluiași echipament de laminare și al aceluiași echipament de frezare lambă și uluc. În plus, particulele rezultate în urma tratamentului aplicat plăcilor OSB sunt utilizate în instalația învecinată pentru plăci aglomerate. De asemenea, o conducere centrală va administra ambele fabrici, inclusiv activitățile de marketing, aprovizionare și distribuție ale acestora.

| (72) | Având în vedere legăturile tehnice, funcționale și administrative puternice existente între cele două fabrici construite la același amplasament, Comisia consideră că investițiile în fabrica de plăci OSB și de plăci aglomerate constituie un singur proiect de investiții, adică o investiție inițială în crearea unei noi întreprinderi. În consecință, intensitatea maximă admisă a ajutorului va fi calculată pentru acest proiect de investiții în ansamblu. |
| --- | --- |

(72)

Având în vedere legăturile tehnice, funcționale și administrative puternice existente între cele două fabrici construite la același amplasament, Comisia consideră că investițiile în fabrica de plăci OSB și de plăci aglomerate constituie un singur proiect de investiții, adică o investiție inițială în crearea unei noi întreprinderi. În consecință, intensitatea maximă admisă a ajutorului va fi calculată pentru acest proiect de investiții în ansamblu.

6.3.1.   FACTORUL CONCURENȚĂ (T)

6.3.1.1.   
  Norme aplicabile

| (73) | Potrivit punctului 3.2 din MSF 1998, aprobarea unui ajutor acordat societăților care funcționează în sectoare cu supracapacitate structurală prezintă riscuri speciale de denaturare a concurenței. Într-adevăr, orice creștere a capacității care nu este compensată prin reducerea capacității în alt loc va accentua problema supracapacității structurale. Comisia observă că proiectul notificat va crea noi capacități pe piața europeană. Astfel, factorul concurență trebuie să implice o analiză a posibilității ca proiectul propus să aibă loc într-un sector sau subsector afectat de supracapacitate structurală. |
| --- | --- |

(73)

Potrivit punctului 3.2 din MSF 1998, aprobarea unui ajutor acordat societăților care funcționează în sectoare cu supracapacitate structurală prezintă riscuri speciale de denaturare a concurenței. Într-adevăr, orice creștere a capacității care nu este compensată prin reducerea capacității în alt loc va accentua problema supracapacității structurale. Comisia observă că proiectul notificat va crea noi capacități pe piața europeană. Astfel, factorul concurență trebuie să implice o analiză a posibilității ca proiectul propus să aibă loc într-un sector sau subsector afectat de supracapacitate structurală.

| (74) | Conform punctului 3.3 din MSF 1998, dacă sunt disponibile date suficiente cu privire la utilizarea capacității, Comisia trebuie să limiteze procedura de determinare a factorului concurență la existența sau inexistența unei supracapacități structurale/importante în sectorul sau subsectorul în cauză. |
| --- | --- |

(74)

Conform punctului 3.3 din MSF 1998, dacă sunt disponibile date suficiente cu privire la utilizarea capacității, Comisia trebuie să limiteze procedura de determinare a factorului concurență la existența sau inexistența unei supracapacități structurale/importante în sectorul sau subsectorul în cauză.

| (75) | În conformitate cu punctul 3.4 din MSF 1998, numai în lipsa unor date suficiente privind utilizarea capacității, Comisia va analiza dacă investiția este realizată pe o piață aflată în declin. Cu toate acestea, în urma Hotărârii din 1 decembrie 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Comisia), Tribunalul a hotărât că punctele 3.4 și 3.10 din MSF 1998 trebuie înțelese ca însemnând că, în cazul în care datele privind utilizarea capacității în sectorul vizat nu permit Comisiei să ajungă la concluzia pozitivă că există o supracapacitate structurală, Comisia trebuie să analizeze dacă piața în cauză este o piață în declin. Curtea de Justiție a susținut hotărârea Tribunalului în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alții/Kronofrance SA. |
| --- | --- |

(75)

În conformitate cu punctul 3.4 din MSF 1998, numai în lipsa unor date suficiente privind utilizarea capacității, Comisia va analiza dacă investiția este realizată pe o piață aflată în declin. Cu toate acestea, în urma Hotărârii din 1 decembrie 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Comisia), Tribunalul a hotărât că punctele 3.4 și 3.10 din MSF 1998 trebuie înțelese ca însemnând că, în cazul în care datele privind utilizarea capacității în sectorul vizat nu permit Comisiei să ajungă la concluzia pozitivă că există o supracapacitate structurală, Comisia trebuie să analizeze dacă piața în cauză este o piață în declin. Curtea de Justiție a susținut hotărârea Tribunalului în cauzele conexate C-75/05 P și C-80/05 P Republica Federală Germania și alții/Kronofrance SA.

| (76) | Prin urmare, Comisia va analiza mai întâi dacă există suficiente date privind utilizarea capacității, iar apoi, în cazul în care datele privind utilizarea capacității sunt insuficiente sau dacă aceste date arată că nu există o supracapacitate structurală, va analiza, pe baza datelor privind consumul aparent, dacă piața se află în declin. De asemenea, în conformitate cu punctul 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie să analizeze apoi și dacă beneficiarul (beneficiarii) ajutorului are (au) deja o cotă de piață de 40 % anterior solicitării ajutorului. |
| --- | --- |

(76)

Prin urmare, Comisia va analiza mai întâi dacă există suficiente date privind utilizarea capacității, iar apoi, în cazul în care datele privind utilizarea capacității sunt insuficiente sau dacă aceste date arată că nu există o supracapacitate structurală, va analiza, pe baza datelor privind consumul aparent, dacă piața se află în declin. De asemenea, în conformitate cu punctul 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie să analizeze apoi și dacă beneficiarul (beneficiarii) ajutorului are (au) deja o cotă de piață de 40 % anterior solicitării ajutorului.

| (77) | Datele de piață privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. De asemenea, pentru a stabili dacă piața se află în declin și dacă plafonul cotei de piață a fost depășit, Comisia trebuie să definească și piața relevantă a produsului (produselor) în cauză prin intermediul proiectului de investiții. |
| --- | --- |

(77)

Datele de piață privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. De asemenea, pentru a stabili dacă piața se află în declin și dacă plafonul cotei de piață a fost depășit, Comisia trebuie să definească și piața relevantă a produsului (produselor) în cauză prin intermediul proiectului de investiții.

6.3.1.2.   
  Produsul (produsele) în cauză

| (78) | Proiectul de investiții vizează producția de plăci OSB (plăci din fâșii orientate de lemn) și de plăci aglomerate. |
| --- | --- |

(78)

Proiectul de investiții vizează producția de plăci OSB (plăci din fâșii orientate de lemn) și de plăci aglomerate.

| (79) | Plăcile aglomerate sunt plăci din lemn realizate din rumeguș presat de lemn brut și/sau rumeguș de lemn reciclat, aglomerate cu ajutorul unui liant organic. Sunt utilizate în special în industria mobilei și pentru finisarea caselor în interior. |
| --- | --- |

(79)

Plăcile aglomerate sunt plăci din lemn realizate din rumeguș presat de lemn brut și/sau rumeguș de lemn reciclat, aglomerate cu ajutorul unui liant organic. Sunt utilizate în special în industria mobilei și pentru finisarea caselor în interior.

| (80) | Plăcile OSB sunt plăci din lemn realizate din fâșii de lemn în trei straturi. Materia primă utilizată în producția de plăci OSB este lemnul de pin. Plăcile OSB sunt utilizate în principal în industria construcțiilor din prefabricate, în industria ambalajelor și pentru restaurarea clădirilor vechi. Plăcile OSB au fost inventate în anii 1950 în America de Nord. În timpul anilor 1980 și 1990, au devenit acceptate la scară largă pe piața plăcilor din lemn și au fost utilizate ca substitut pentru placajul (din lemn de esență moale) mult mai costisitor. |
| --- | --- |

(80)

Plăcile OSB sunt plăci din lemn realizate din fâșii de lemn în trei straturi. Materia primă utilizată în producția de plăci OSB este lemnul de pin. Plăcile OSB sunt utilizate în principal în industria construcțiilor din prefabricate, în industria ambalajelor și pentru restaurarea clădirilor vechi. Plăcile OSB au fost inventate în anii 1950 în America de Nord. În timpul anilor 1980 și 1990, au devenit acceptate la scară largă pe piața plăcilor din lemn și au fost utilizate ca substitut pentru placajul (din lemn de esență moale) mult mai costisitor.

6.3.1.3.   
  Piața relevantă

| (81) | În conformitate cu punctul 7.6 din MSF 1998, piața (piețele) relevantă (relevante) a (ale) produselor cuprind(e) produsele vizate de proiectul de investiții și, după caz, substituenții acestora în accepțiunea consumatorului (datorită caracteristicilor, prețurilor și destinației de utilizare a produselor) sau a producătorului (datorită flexibilității instalațiilor de realizare a produselor). Piața geografică relevantă cuprinde de obicei SEE sau, alternativ, orice parte semnificativă a acestuia, dacă se poate face o distincție suficientă între condițiile concurenței în acea zonă și alte zone ale SEE. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu punctul 7.6 din MSF 1998, piața (piețele) relevantă (relevante) a (ale) produselor cuprind(e) produsele vizate de proiectul de investiții și, după caz, substituenții acestora în accepțiunea consumatorului (datorită caracteristicilor, prețurilor și destinației de utilizare a produselor) sau a producătorului (datorită flexibilității instalațiilor de realizare a produselor). Piața geografică relevantă cuprinde de obicei SEE sau, alternativ, orice parte semnificativă a acestuia, dacă se poate face o distincție suficientă între condițiile concurenței în acea zonă și alte zone ale SEE.

| (82) | Astfel cum s-a menționat mai sus, proiectul vizează producția de plăci OSB și plăci aglomerate. Potrivit autorităților germane, echipamentele de producție nu permit realizarea de produse diferite, ci doar variații ale acelorași produse, adică având o calitate diferită a suprafeței. În consecință, autoritățile germane susțin că, din punctul de vedere al fabricației, înlocuirea în ceea ce privește producția ca urmare a flexibilității instalațiilor de producție ar trebui exclusă. |
| --- | --- |

(82)

Astfel cum s-a menționat mai sus, proiectul vizează producția de plăci OSB și plăci aglomerate. Potrivit autorităților germane, echipamentele de producție nu permit realizarea de produse diferite, ci doar variații ale acelorași produse, adică având o calitate diferită a suprafeței. În consecință, autoritățile germane susțin că, din punctul de vedere al fabricației, înlocuirea în ceea ce privește producția ca urmare a flexibilității instalațiilor de producție ar trebui exclusă.

| (83) | Din perspectiva cererii, plăcile aglomerate și plăcile OSB pot fi, într-o anumită măsură, substituibile, și anume în domeniul industriei de construcții din prefabricate. Cu toate acestea, substituția între plăci aglomerate și plăci OSB pare foarte limitată, deoarece ar însemna mai puțin de 10 % din dimensiunea pieței (17). Cauzele acestei substituții limitate par a fi diferența în ceea ce privește utilizările finale și diferența semnificativă de preț (285 EUR/m3 pentru plăci OSB, față de 117 EUR/m3 pentru plăci aglomerate). Comisia consideră că acest aspect este prea marginal pentru ca plăcile OSB și plăcile aglomerate să fie alocate aceleași piețe de produse. |
| --- | --- |

(83)

Din perspectiva cererii, plăcile aglomerate și plăcile OSB pot fi, într-o anumită măsură, substituibile, și anume în domeniul industriei de construcții din prefabricate. Cu toate acestea, substituția între plăci aglomerate și plăci OSB pare foarte limitată, deoarece ar însemna mai puțin de 10 % din dimensiunea pieței (17). Cauzele acestei substituții limitate par a fi diferența în ceea ce privește utilizările finale și diferența semnificativă de preț (285 EUR/m3 pentru plăci OSB, față de 117 EUR/m3 pentru plăci aglomerate). Comisia consideră că acest aspect este prea marginal pentru ca plăcile OSB și plăcile aglomerate să fie alocate aceleași piețe de produse.

| (84) | În decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia consideră că plăcile aglomerate constituie o piață separată de produse. Deoarece această constatare nu a fost contestată, Comisia concluzionează că, în scopul acestei evaluări, plăcile aglomerate constituie o piață relevantă individuală de produse. |
| --- | --- |

(84)

În decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, Comisia consideră că plăcile aglomerate constituie o piață separată de produse. Deoarece această constatare nu a fost contestată, Comisia concluzionează că, în scopul acestei evaluări, plăcile aglomerate constituie o piață relevantă individuală de produse.

| (85) | Referitor la plăcile OSB, decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE arată că în SEE există o substituție într-o anumită măsură între plăci OSB și (anumite tipuri/segmente de) placaje. |
| --- | --- |

(85)

Referitor la plăcile OSB, decizia de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE arată că în SEE există o substituție într-o anumită măsură între plăci OSB și (anumite tipuri/segmente de) placaje.

| (86) | Placajul este un compozit polimeric din lemn cu utilizări multiple. În principiu este realizat dintr-un număr impar de straturi subțiri de lemn, numite furnir, îmbinate cu ajutorul unui adeziv sintetic sau natural. Există placaje din lemn de esență moale și placaje din lemn de esență tare. După cum sugerează numele, un tip de placaj este realizat din lemn de esență moale [adică din copaci (brad, pin, molid, tsuga) cu frunze în formă de ace și care sunt verzi majoritatea timpului; termenul nu se referă la duritatea lemnului], iar celălalt tip din lemn de esență tare (adică familia botanică de copaci cu frunze mari, care produc fructe sau nuci și care își pierd frunzele în timpul iernii). |
| --- | --- |

(86)

Placajul este un compozit polimeric din lemn cu utilizări multiple. În principiu este realizat dintr-un număr impar de straturi subțiri de lemn, numite furnir, îmbinate cu ajutorul unui adeziv sintetic sau natural. Există placaje din lemn de esență moale și placaje din lemn de esență tare. După cum sugerează numele, un tip de placaj este realizat din lemn de esență moale [adică din copaci (brad, pin, molid, tsuga) cu frunze în formă de ace și care sunt verzi majoritatea timpului; termenul nu se referă la duritatea lemnului], iar celălalt tip din lemn de esență tare (adică familia botanică de copaci cu frunze mari, care produc fructe sau nuci și care își pierd frunzele în timpul iernii).

| (87) | Ca urmare a îndoielilor cu privire la măsura în care sunt substituibile plăcile OSB și diferitele tipuri/segmente de placaj, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observațiile cu privire la piața relevantă în care se încadrează plăcile OSB. |
| --- | --- |

(87)

Ca urmare a îndoielilor cu privire la măsura în care sunt substituibile plăcile OSB și diferitele tipuri/segmente de placaj, Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observațiile cu privire la piața relevantă în care se încadrează plăcile OSB.

| (88) | Observațiile primite de la Germania și de la unul dintre principalii concurenți ai beneficiarului ajutorului, respectiv KronoGroup, indică aceeași piață relevantă care cuprinde plăci OSB și placaje având ca utilizare finală ambalarea, depozitarea, realizarea acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților. Numai în cazul acestor utilizări finale există un potențial de substituție de peste 50 % între plăci OSB și placaje. Ca urmare a criteriilor de performanță diferite în domeniul transporturilor (rezistență/greutate) și a piețelor de design (mobilă), potențialul de substituție este foarte limitat (mai puțin de 20 %). Aceste argumente și gradul de substituibilitate în diferitele utilizări finale au fost susținute prin diverse studii realizate de Jaakko Pöyry (18). |
| --- | --- |

(88)

Observațiile primite de la Germania și de la unul dintre principalii concurenți ai beneficiarului ajutorului, respectiv KronoGroup, indică aceeași piață relevantă care cuprinde plăci OSB și placaje având ca utilizare finală ambalarea, depozitarea, realizarea acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților. Numai în cazul acestor utilizări finale există un potențial de substituție de peste 50 % între plăci OSB și placaje. Ca urmare a criteriilor de performanță diferite în domeniul transporturilor (rezistență/greutate) și a piețelor de design (mobilă), potențialul de substituție este foarte limitat (mai puțin de 20 %). Aceste argumente și gradul de substituibilitate în diferitele utilizări finale au fost susținute prin diverse studii realizate de Jaakko Pöyry (18).

| (89) | Utilizările finale susmenționate sunt aproape identice cu cele ale placajelor din lemn de esență moale (singura diferență fiind faptul că placajele din lemn de esență moale sunt utilizate în mare măsură și în alt scop, adică pentru cofraje, plăcile OSB nefiind adecvate pentru aceasta). Pe de altă parte, plăcile OSB și placajele din lemn de esență tare nu se pot substitui între ele în așa măsură încât să poate fi considerate ca aparținând aceleași piețe relevante. |
| --- | --- |

(89)

Utilizările finale susmenționate sunt aproape identice cu cele ale placajelor din lemn de esență moale (singura diferență fiind faptul că placajele din lemn de esență moale sunt utilizate în mare măsură și în alt scop, adică pentru cofraje, plăcile OSB nefiind adecvate pentru aceasta). Pe de altă parte, plăcile OSB și placajele din lemn de esență tare nu se pot substitui între ele în așa măsură încât să poate fi considerate ca aparținând aceleași piețe relevante.

| (90) | În consecință, Comisia definește piața relevantă căreia îi aparțin plăcile OSB ca piața plăcilor OSB și placajelor pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, care, în foarte mare măsură, corespunde pieței de plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale. |
| --- | --- |

(90)

În consecință, Comisia definește piața relevantă căreia îi aparțin plăcile OSB ca piața plăcilor OSB și placajelor pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a izolațiilor/pereților, care, în foarte mare măsură, corespunde pieței de plăcilor OSB și placajelor din lemn de esență moale.

| (91) | Deși un volum semnificativ de plăci din lemn este transportat peste frontiere internaționale, plăcile reprezintă un produs greu și voluminos. Drept urmare, în general, transportul pe mari distanțe este prea costisitor, raza de transport fiind limitată la aproximativ 800 km. Diversele zone de aprovizionare pot fi considerate drept o serie de cercuri suprapuse, centrul acestora fiind fabrica de producție. Dat fiind răspândirea fabricilor individuale de producție și diversele grade de suprapunere pentru zonele de aprovizionare naturală, astfel încât efectele pot fi transmise de la un cerc la altul, este oportun ca SEE să fie definit ca piață geografică relevantă pentru ambele produse în cauză. (19) |
| --- | --- |

(91)

Deși un volum semnificativ de plăci din lemn este transportat peste frontiere internaționale, plăcile reprezintă un produs greu și voluminos. Drept urmare, în general, transportul pe mari distanțe este prea costisitor, raza de transport fiind limitată la aproximativ 800 km. Diversele zone de aprovizionare pot fi considerate drept o serie de cercuri suprapuse, centrul acestora fiind fabrica de producție. Dat fiind răspândirea fabricilor individuale de producție și diversele grade de suprapunere pentru zonele de aprovizionare naturală, astfel încât efectele pot fi transmise de la un cerc la altul, este oportun ca SEE să fie definit ca piață geografică relevantă pentru ambele produse în cauză. (19)

6.3.1.4.   
  Date privind utilizarea capacității

| (92) | Potrivit punctului 7.7 din MSF 1998, se consideră că există o supracapacitate structurală dacă, pe baza mediei ultimilor cinci ani, rata utilizării capacității în sectorul sau subsectorul relevant este cu două procente mai mică decât cea a producției în ansamblu. Se consideră că există o supracapacitate structurală importantă dacă diferența în ceea ce privește media pentru producție depășește cinci procente. |
| --- | --- |

(92)

Potrivit punctului 7.7 din MSF 1998, se consideră că există o supracapacitate structurală dacă, pe baza mediei ultimilor cinci ani, rata utilizării capacității în sectorul sau subsectorul relevant este cu două procente mai mică decât cea a producției în ansamblu. Se consideră că există o supracapacitate structurală importantă dacă diferența în ceea ce privește media pentru producție depășește cinci procente.

| (93) | Potrivit notei de subsol 13 din MSF 1998, datele pieței privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. Comisia consideră că producția de plăci aglomerate și plăci OSB de către Glunz și, respectiv, OSBD corespunde celei a tuturor produselor NACE 20.20 (fabricarea de plăci de furnir; fabricarea de placaje, plăci laminate, plăci aglomerate, plăci fibrolemnoase și alte plăci și panouri), deoarece producția de plăci aglomerate, placaje și plăci OSB reprezintă 81 % din producția totală de plăci din lemn în Europa (20). Prin urmare, Comisia consideră că își poate baza evaluarea pe datele privind utilizarea capacității pentru segmentul NACE 20.20. |
| --- | --- |

(93)

Potrivit notei de subsol 13 din MSF 1998, datele pieței privind utilizarea capacității trebuie stabilite la cea mai redusă segmentare disponibilă a clasificării NACE. Comisia consideră că producția de plăci aglomerate și plăci OSB de către Glunz și, respectiv, OSBD corespunde celei a tuturor produselor NACE 20.20 (fabricarea de plăci de furnir; fabricarea de placaje, plăci laminate, plăci aglomerate, plăci fibrolemnoase și alte plăci și panouri), deoarece producția de plăci aglomerate, placaje și plăci OSB reprezintă 81 % din producția totală de plăci din lemn în Europa (20). Prin urmare, Comisia consideră că își poate baza evaluarea pe datele privind utilizarea capacității pentru segmentul NACE 20.20.

| (94) | Autoritățile germane au furnizat cifre privind rata anuală medie a capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE pentru codul NACE 20.20, corespunzând fabricării de plăci din lemn. Aceste date, obținute dintr-un studiu realizat de un expert independent (21), sunt conforme cu cerințele punctului 7.7 din Cadrul multisectorial, deoarece corespund sectorului la cea mai redusă segmentare a clasificării NACE. |
| --- | --- |

(94)

Autoritățile germane au furnizat cifre privind rata anuală medie a capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE pentru codul NACE 20.20, corespunzând fabricării de plăci din lemn. Aceste date, obținute dintr-un studiu realizat de un expert independent (21), sunt conforme cu cerințele punctului 7.7 din Cadrul multisectorial, deoarece corespund sectorului la cea mai redusă segmentare a clasificării NACE.

| (95) | Expertul a definit baza pentru calculul capacității anuale drept capacitatea zilnică (23 de ore) a liniei timp de 300 de zile pe an. Această bază pentru calculul capacității anuale a fost stabilită în conformitate cu informațiile obținute din industrie și din Baza de date a expertului privind fabricile de prelucrare a lemnului, care include informații privind capacitatea fiecărei fabrici și fiecărei linii de presare. Cifra de 23 de ore/300 de zile ia în considerare variația în ceea ce privește tipul/vârsta echipamentului și de configurațiile fabricilor în momentul stabilirii capacității unei linii. |
| --- | --- |

(95)

Expertul a definit baza pentru calculul capacității anuale drept capacitatea zilnică (23 de ore) a liniei timp de 300 de zile pe an. Această bază pentru calculul capacității anuale a fost stabilită în conformitate cu informațiile obținute din industrie și din Baza de date a expertului privind fabricile de prelucrare a lemnului, care include informații privind capacitatea fiecărei fabrici și fiecărei linii de presare. Cifra de 23 de ore/300 de zile ia în considerare variația în ceea ce privește tipul/vârsta echipamentului și de configurațiile fabricilor în momentul stabilirii capacității unei linii.

| (96) | Studiul a arătat că rata medie anuală a utilizării capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE atingea 88,8 % pentru plăci aglomerate, 80,4 % pentru plăci OSB, 88,8 % pentru plăci aglomerate și plăci OSB combinate și 85 % pentru totalitatea plăcilor pe bază de lemn (NACE 20.20). |
| --- | --- |

(96)

Studiul a arătat că rata medie anuală a utilizării capacității în perioada 1994-1998 (reprezentând cei 5 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării) în SEE atingea 88,8 % pentru plăci aglomerate, 80,4 % pentru plăci OSB, 88,8 % pentru plăci aglomerate și plăci OSB combinate și 85 % pentru totalitatea plăcilor pe bază de lemn (NACE 20.20).

| (97) | Rata utilizării capacității în industria plăcilor din lemn (NACE 20.20) în SEE este detaliată în următorul tabel: | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție totală, 1 000 m3 | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Capacitate totală, 1 000 m3 | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Rata utilizării | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

Rata utilizării capacității în industria plăcilor din lemn (NACE 20.20) în SEE este detaliată în următorul tabel:

1994

1995

1996

1997

1998

Producție totală, 1 000 m3

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Capacitate totală, 1 000 m3

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Rata utilizării

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | Comisia a luat în considerare și un al doilea studiu (22) realizat în numele său. Acest al doilea studiu a avut ca bază o capacitate zilnică (22 de ore) timp de 345 de zile pe an și a ajuns la o medie de 81,8 % pentru perioada 1995-1997. Acest studiu nu a furnizat însă date pentru ceilalți ani din perioada 1994-1998 și pare a se baza numai pe capacitatea anuală medie a unor fabrici moderne. |
| --- | --- |

(98)

Comisia a luat în considerare și un al doilea studiu (22) realizat în numele său. Acest al doilea studiu a avut ca bază o capacitate zilnică (22 de ore) timp de 345 de zile pe an și a ajuns la o medie de 81,8 % pentru perioada 1995-1997. Acest studiu nu a furnizat însă date pentru ceilalți ani din perioada 1994-1998 și pare a se baza numai pe capacitatea anuală medie a unor fabrici moderne.

| (99) | Potrivit punctului 3.1 din MSF 1998, Comisia va utiliza, după caz, date externe independente pentru a evalua impactul probabil asupra concurenței pe piața relevantă; totuși, acolo unde acestea nu pot fi obținute cu ușurință, Comisia va lua pe deplin în considerare declarațiile statelor membre. În cazul de față, Comisia consideră că studiul prezentat de autoritățile germane este suficient de fiabil. În orice caz, celălalt studiu, chiar dacă nu oferă informații complete, ar conduce la același rezultat. |
| --- | --- |

(99)

Potrivit punctului 3.1 din MSF 1998, Comisia va utiliza, după caz, date externe independente pentru a evalua impactul probabil asupra concurenței pe piața relevantă; totuși, acolo unde acestea nu pot fi obținute cu ușurință, Comisia va lua pe deplin în considerare declarațiile statelor membre. În cazul de față, Comisia consideră că studiul prezentat de autoritățile germane este suficient de fiabil. În orice caz, celălalt studiu, chiar dacă nu oferă informații complete, ar conduce la același rezultat.

| (100) | În perioada 1994-1998, rata medie anuală de utilizare a capacității pentru întreaga industrie prelucrătoare din UE atinge 81,72 %. |
| --- | --- |

(100)

În perioada 1994-1998, rata medie anuală de utilizare a capacității pentru întreaga industrie prelucrătoare din UE atinge 81,72 %.

| (101) | Ținând seama de cele de mai sus, Comisia concluzionează că proiectul de investiții va avea ca rezultat o extindere a capacității într-un sector în care nu există supracapacitate. Cu toate acestea, potrivit hotărârii Tribunalului, în cazul în care Comisia ajunge la concluzia pozitivă că nu există o supracapacitate structurală, ceea ce se întâmplă în cazul de față, Comisia trebuie să analizeze dacă piața se află în declin sau nu. |
| --- | --- |

(101)

Ținând seama de cele de mai sus, Comisia concluzionează că proiectul de investiții va avea ca rezultat o extindere a capacității într-un sector în care nu există supracapacitate. Cu toate acestea, potrivit hotărârii Tribunalului, în cazul în care Comisia ajunge la concluzia pozitivă că nu există o supracapacitate structurală, ceea ce se întâmplă în cazul de față, Comisia trebuie să analizeze dacă piața se află în declin sau nu.

6.3.1.5.   
  Date privind consumul aparent

| (102) | Potrivit punctului 3.4 din MSF 1998, pentru a stabili dacă piața relevantă se află în declin, Comisia trebuie să compare evoluția consumului aparent al produsului (produselor) în cauză (adică producție plus importuri minus exporturi) cu rata de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu. |
| --- | --- |

(102)

Potrivit punctului 3.4 din MSF 1998, pentru a stabili dacă piața relevantă se află în declin, Comisia trebuie să compare evoluția consumului aparent al produsului (produselor) în cauză (adică producție plus importuri minus exporturi) cu rata de creștere a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu.

| (103) | Potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, piața pentru produsul (produsele) în cauză este considerată a fi în declin dacă, pe parcursul ultimilor cinci ani, rata medie anual de creștere a consumului aparent al produsului (produselor) în cauză este semnificativ mai scăzută (peste 10 %) decât media anuală a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu, exceptând cazul în care există o puternică tendință ascendentă a ratei creșterii relative a cererii privind produsul (produsele). O piață în declin absolut este o piață în care rata medie anual de creștere a consumului aparent pe parcursul ultimilor cinci ani este negativă. |
| --- | --- |

(103)

Potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, piața pentru produsul (produsele) în cauză este considerată a fi în declin dacă, pe parcursul ultimilor cinci ani, rata medie anual de creștere a consumului aparent al produsului (produselor) în cauză este semnificativ mai scăzută (peste 10 %) decât media anuală a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu, exceptând cazul în care există o puternică tendință ascendentă a ratei creșterii relative a cererii privind produsul (produsele). O piață în declin absolut este o piață în care rata medie anual de creștere a consumului aparent pe parcursul ultimilor cinci ani este negativă.

| (104) | Rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE pentru anii 1993-1998 (23) este de 5,78 %. |
| --- | --- |

(104)

Rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE pentru anii 1993-1998 (23) este de 5,78 %.

| (105) | Un studiu al unui consultant independent (24) oferă date privind valoarea consumului aparent de plăci aglomerate, exprimată în miliarde EUR, arătând următoarele rezultate pentru perioada 1993-1998 (reprezentând cei 6 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării). Aceste date pot fi prezentate după cum urmează:












  Miliarde EUR | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Creștere/a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăci aglomerate | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Un studiu al unui consultant independent (24) oferă date privind valoarea consumului aparent de plăci aglomerate, exprimată în miliarde EUR, arătând următoarele rezultate pentru perioada 1993-1998 (reprezentând cei 6 ani pentru care existau date disponibile la momentul notificării). Aceste date pot fi prezentate după cum urmează:

Miliarde EUR

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Creștere/a

Plăci aglomerate

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | Comisia menționează că diferența dintre 5,78 % și 4,15 % este mai mare de 10 %. Rezultatul ar fi același, dacă s-ar lua în considerare datele disponibile până în 1999 (adică perioada 1994-1999), astfel cum a solicitat KronoGroup. |
| --- | --- |

(106)

Comisia menționează că diferența dintre 5,78 % și 4,15 % este mai mare de 10 %. Rezultatul ar fi același, dacă s-ar lua în considerare datele disponibile până în 1999 (adică perioada 1994-1999), astfel cum a solicitat KronoGroup.

| (107) | În observațiile sale, Germania face referire la punctul 7.8 din MSF 1998, potrivit căruia piața nu este considerată a fi în declin relativ (în pofida faptului că rata sa anuală de creștere se află sub cea a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu) dacă există o tendință ascendentă puternică a ratei creșterii relative a cererii privind produsul. Germania confirmă acest lucru prin intermediul unui studiu care arată că, în perioada 1973-2003, consumul aparent de plăci aglomerate a crescut cu 36 % mai rapid decât valoarea adăugată din industria prelucrătoare. |
| --- | --- |

(107)

În observațiile sale, Germania face referire la punctul 7.8 din MSF 1998, potrivit căruia piața nu este considerată a fi în declin relativ (în pofida faptului că rata sa anuală de creștere se află sub cea a industriei prelucrătoare din SEE în ansamblu) dacă există o tendință ascendentă puternică a ratei creșterii relative a cererii privind produsul. Germania confirmă acest lucru prin intermediul unui studiu care arată că, în perioada 1973-2003, consumul aparent de plăci aglomerate a crescut cu 36 % mai rapid decât valoarea adăugată din industria prelucrătoare.

| (108) | Comisia consideră că acest argument nu este suficient pentru a dovedi că există o tendință ascendentă puternică a ratei relative de creștere a cererii de plăci aglomerate. Această condiție a MSF 1998 vizează o situație în care, deși rata medie anuală de creștere pe parcursul ultimilor cinci ani este scăzută, ultimii ani prezintă o tendință clară de creștere, care poate continua în următorii ani, adică pe termen scurt, când începe exploatarea investiției care a beneficiat de ajutor. Acest lucru ar garanta că efectul de denaturare al ajutorului rămâne limitat. |
| --- | --- |

(108)

Comisia consideră că acest argument nu este suficient pentru a dovedi că există o tendință ascendentă puternică a ratei relative de creștere a cererii de plăci aglomerate. Această condiție a MSF 1998 vizează o situație în care, deși rata medie anuală de creștere pe parcursul ultimilor cinci ani este scăzută, ultimii ani prezintă o tendință clară de creștere, care poate continua în următorii ani, adică pe termen scurt, când începe exploatarea investiției care a beneficiat de ajutor. Acest lucru ar garanta că efectul de denaturare al ajutorului rămâne limitat.

| (109) | Totuși, studiul utilizează date pe termene foarte lungi, ceea ce nu permite realizarea de prognoze pentru viitorul apropiat, care este mai relevant pentru evaluarea impactului investiției. Mai mult decât atât, prezintă date până în 2003, care nu erau disponibile la data notificării inițiale în 2000. |
| --- | --- |

(109)

Totuși, studiul utilizează date pe termene foarte lungi, ceea ce nu permite realizarea de prognoze pentru viitorul apropiat, care este mai relevant pentru evaluarea impactului investiției. Mai mult decât atât, prezintă date până în 2003, care nu erau disponibile la data notificării inițiale în 2000.

| (110) | Din acest motiv, Comisia consideră că piața plăcilor aglomerate se află în declin relativ potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, iar factorul concurență „T” pentru acest produs trebuie stabilit la 0,75. |
| --- | --- |

(110)

Din acest motiv, Comisia consideră că piața plăcilor aglomerate se află în declin relativ potrivit punctului 7.8 din MSF 1998, iar factorul concurență „T” pentru acest produs trebuie stabilit la 0,75.

| (111) | Așa cum s-a menționat deja mai sus, rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE în perioada 1993-1998 este de 5,78 %. |
| --- | --- |

(111)

Așa cum s-a menționat deja mai sus, rata medie anuală de creștere a întregii industrii prelucrătoare din SEE în perioada 1993-1998 este de 5,78 %.

| (112) | Notificarea Germaniei conține un studiu al unui consultant independent (25), care oferă date privind valoarea consumului aparent, exprimată în miliarde EUR, în SEE în perioada 1993-1998 pentru plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor. Aceste date sunt următoarele: | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Creștere/a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Plăci OSB | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Segmente de placaj | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| Segmente de plăci OSB și placaj
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Notificarea Germaniei conține un studiu al unui consultant independent (25), care oferă date privind valoarea consumului aparent, exprimată în miliarde EUR, în SEE în perioada 1993-1998 pentru plăci OSB și placaje pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor. Aceste date sunt următoarele:

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Creștere/a

Plăci OSB

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Segmente de placaj

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

Segmente de plăci OSB și placaj
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | Astfel, pentru piața relevantă care cuprinde plăci OSB și segmente de placaj pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor, diferența în creștere dintre valorile 5,78 % și 5,765 % nu reprezintă mai mult de 10 %. În consecință, potrivit punctului 7.8 of din MSF 1998, această piață relevantă nu se află în declin, iar factorul concurență „T” de 1 se aplică pieței căreia îi aparțin plăcile OSB. |
| --- | --- |

(113)

Astfel, pentru piața relevantă care cuprinde plăci OSB și segmente de placaj pentru utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, pardoselilor și izolațiilor, diferența în creștere dintre valorile 5,78 % și 5,765 % nu reprezintă mai mult de 10 %. În consecință, potrivit punctului 7.8 of din MSF 1998, această piață relevantă nu se află în declin, iar factorul concurență „T” de 1 se aplică pieței căreia îi aparțin plăcile OSB.

6.3.1.6.   
  Cote de piață pe piața relevantă

| (114) | La evaluarea factorului concurență, potrivit punctului 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie, de asemenea, să verifice dacă cotele pe piața relevantă ale grupului din care fac parte Glunz și OSBD sunt de cel puțin 40 %, ceea ce ar implica existența riscului ca acordarea nivelurilor maxime de ajutor admise în mod normal în regiunea în cauză să denatureze în mod nejustificat concurența. |
| --- | --- |

(114)

La evaluarea factorului concurență, potrivit punctului 3.6 din MSF 1998, Comisia trebuie, de asemenea, să verifice dacă cotele pe piața relevantă ale grupului din care fac parte Glunz și OSBD sunt de cel puțin 40 %, ceea ce ar implica existența riscului ca acordarea nivelurilor maxime de ajutor admise în mod normal în regiunea în cauză să denatureze în mod nejustificat concurența.

| (115) | Autoritățile germane au prezentat date privind cota de piață a grupului SONAE, societatea-mamă a TAFISA, din care fac parte Glunz și OSBD, la nivelul SEE (27), pentru anii 1999 (anterior investiției) și 2002 (după investiție). Aceste date sunt următoarele:







  Piețele produselor | 1999 (anterior investiției) | 2002 (după investiție) |
| --- | --- | --- | --- |
| Plăci aglomerate | [...] % | [...] % |
| Segmente de plăci OSB și placaj (28) | [...] % | [...] % |

(115)

Autoritățile germane au prezentat date privind cota de piață a grupului SONAE, societatea-mamă a TAFISA, din care fac parte Glunz și OSBD, la nivelul SEE (27), pentru anii 1999 (anterior investiției) și 2002 (după investiție). Aceste date sunt următoarele:

Piețele produselor

1999 (anterior investiției)

2002 (după investiție)

Plăci aglomerate

[...] %

[...] %

Segmente de plăci OSB și placaj (28)

[...] %

[...] %

| (116) | Datele furnizate arată că, pe piețele relevante, cota de piață a grupului SONAE nu a depășit 40 %. În consecință, factorii concurență stabiliți nu trebuie reduși. |
| --- | --- |

(116)

Datele furnizate arată că, pe piețele relevante, cota de piață a grupului SONAE nu a depășit 40 %. În consecință, factorii concurență stabiliți nu trebuie reduși.

6.3.2.   FACTORUL CAPITAL/MUNCĂ (I)

| (117) | Se reamintește că, în observațiile sale, KronoGroup considera că locurile de muncă relocate în urma închiderii fabricii de plăci aglomerate a societății Glunz din Sassenburg nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional (ambii bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin intermediul investiției). Potrivit KronoGroup, luarea în considerare a acestor locuri de muncă ar fi contrară pretinsului obiectiv al MSF 1998 de a crea locuri de muncă în regiunea în cauză pentru persoanele care trăiesc în această regiune. |
| --- | --- |

(117)

Se reamintește că, în observațiile sale, KronoGroup considera că locurile de muncă relocate în urma închiderii fabricii de plăci aglomerate a societății Glunz din Sassenburg nu trebuie luate în considerare la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional (ambii bazându-se pe numărul de locuri de muncă create prin intermediul investiției). Potrivit KronoGroup, luarea în considerare a acestor locuri de muncă ar fi contrară pretinsului obiectiv al MSF 1998 de a crea locuri de muncă în regiunea în cauză pentru persoanele care trăiesc în această regiune.

| (118) | Comisia consideră că noțiunea „crearea de locuri de muncă” în sensul MSF 1998 trebuie interpretată în contextul regiunii asistate, deoarece, prin crearea de locuri de muncă în această regiune, proiectul contribuie la dezvoltarea regională. În consecință, pare justificat să se accepte că noțiunea de „locuri de muncă create” înseamnă locuri de muncă noi pentru regiunea în cauză. Mai mult decât atât, crearea de locuri de muncă în regiunea asistată, chiar dacă posturile sunt ocupate de angajați transferați dintr-o zonă învecinată (care, în cazul de față, este o regiune neasistată din același stat membru), aduce fără îndoială beneficii regiunii în cauză prin efectele sale de răspândire, îndeplinind astfel obiectivul principal al ajutorului regional. |
| --- | --- |

(118)

Comisia consideră că noțiunea „crearea de locuri de muncă” în sensul MSF 1998 trebuie interpretată în contextul regiunii asistate, deoarece, prin crearea de locuri de muncă în această regiune, proiectul contribuie la dezvoltarea regională. În consecință, pare justificat să se accepte că noțiunea de „locuri de muncă create” înseamnă locuri de muncă noi pentru regiunea în cauză. Mai mult decât atât, crearea de locuri de muncă în regiunea asistată, chiar dacă posturile sunt ocupate de angajați transferați dintr-o zonă învecinată (care, în cazul de față, este o regiune neasistată din același stat membru), aduce fără îndoială beneficii regiunii în cauză prin efectele sale de răspândire, îndeplinind astfel obiectivul principal al ajutorului regional.

| (119) | Din acest motiv, Comisia va ține seama de aceste locuri de muncă la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, aplicabili proiectului de investiții. |
| --- | --- |

(119)

Din acest motiv, Comisia va ține seama de aceste locuri de muncă la determinarea factorului capital/muncă și a factorului impact regional, aplicabili proiectului de investiții.

| (120) | MSF 1998 stabilește un factor capital/muncă având ca obiectiv ajustarea intensității maxime a ajutorului în vederea favorizării acelor proiecte care contribuie în mod efectiv și mai bine la reducerea șomajului prin crearea unui număr relativ mai important de noi locuri de muncă directe. |
| --- | --- |

(120)

MSF 1998 stabilește un factor capital/muncă având ca obiectiv ajustarea intensității maxime a ajutorului în vederea favorizării acelor proiecte care contribuie în mod efectiv și mai bine la reducerea șomajului prin crearea unui număr relativ mai important de noi locuri de muncă directe.

| (121) | Diferiții factori capital/muncă sunt enumerați la punctul 3.10.2 din MSF 1998. Investiția totală atinge o valoare de 199 400 000 EUR pentru crearea a 355 de locuri de muncă. Aceasta corespunde unui raport de 561 700 EUR/loc de muncă. Într-un astfel de caz, factorul concurență „I” pentru ajustarea intensității maxime a ajutorului trebuie stabilit la 0,8. |
| --- | --- |

(121)

Diferiții factori capital/muncă sunt enumerați la punctul 3.10.2 din MSF 1998. Investiția totală atinge o valoare de 199 400 000 EUR pentru crearea a 355 de locuri de muncă. Aceasta corespunde unui raport de 561 700 EUR/loc de muncă. Într-un astfel de caz, factorul concurență „I” pentru ajustarea intensității maxime a ajutorului trebuie stabilit la 0,8.

6.3.3.   FACTORUL IMPACT REGIONAL (M)

| (122) | Factorul impact regional ia în considerare efectele benefice ale noii investiții care beneficiază de ajutor asupra economiei din regiunea asistată. Comisia consideră că crearea de locuri de muncă poate fi utilizată ca indice al contribuției unui proiect la dezvoltarea regiunii. O investiție masivă de capital poate crea un număr semnificativ de locuri de muncă indirecte în regiunea asistată în cauză și în orice regiune asistată învecinată. Crearea de locuri de muncă în acest context se referă la locurile de muncă create direct de proiect împreună cu locurile de muncă create de furnizori primari și clienți ca răspuns la investiția care beneficiază de ajutor. |
| --- | --- |

(122)

Factorul impact regional ia în considerare efectele benefice ale noii investiții care beneficiază de ajutor asupra economiei din regiunea asistată. Comisia consideră că crearea de locuri de muncă poate fi utilizată ca indice al contribuției unui proiect la dezvoltarea regiunii. O investiție masivă de capital poate crea un număr semnificativ de locuri de muncă indirecte în regiunea asistată în cauză și în orice regiune asistată învecinată. Crearea de locuri de muncă în acest context se referă la locurile de muncă create direct de proiect împreună cu locurile de muncă create de furnizori primari și clienți ca răspuns la investiția care beneficiază de ajutor.

| (123) | Autoritățile germane estimau la data notificării, 7 august 2000, că locurile de muncă urmând a fi create în urma investiției, după finalizarea întregului centru de prelucrare a lemnului, vor atinge un număr total de 520 și vor fi repartizate după cum urmează în conformitate cu necesitățile fiecărei ramuri de producție: | Producția de plăci OSB
  Locuri de muncă indirecte | Producția de plăci
  OSB Locuri de muncă pentru situații neprevăzute | Producția de plăci aglomerate
  Locuri de muncă indirecte | Producția de plăci aglomerate
  Locuri de muncă pentru situații neprevăzute | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Activități forestiere | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Transportul de lemn către fabrici | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Transportul de pastă către fabrici | 5 | | 8 | | 13 |
| Transportul de combustibil către fabrici | 2 | | 3 | | 5 |
| Transportul de hârtie melaminată | | | 1 | | 1 |
| Transportul de la fabrici către clienți | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Furnizarea de servicii (întreținerea, reparația echipamentelor) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Servicii de curățenie | 5 | | 5 | | 10 |
| Cazare, bunuri de consum pentru personal | 2 | | 5 | | 7 |
| Total | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Autoritățile germane estimau la data notificării, 7 august 2000, că locurile de muncă urmând a fi create în urma investiției, după finalizarea întregului centru de prelucrare a lemnului, vor atinge un număr total de 520 și vor fi repartizate după cum urmează în conformitate cu necesitățile fiecărei ramuri de producție:

Producția de plăci OSB

Locuri de muncă indirecte

Producția de plăci

OSB Locuri de muncă pentru situații neprevăzute

Producția de plăci aglomerate

Locuri de muncă indirecte

Producția de plăci aglomerate

Locuri de muncă pentru situații neprevăzute

Total

Activități forestiere

61

11

70

12

154

Transportul de lemn către fabrici

42

8

77

14

141

Transportul de pastă către fabrici

5

8

13

Transportul de combustibil către fabrici

2

3

5

Transportul de hârtie melaminată

1

1

Transportul de la fabrici către clienți

50

9

76

14

149

Furnizarea de servicii (întreținerea, reparația echipamentelor)

17

3

17

3

40

Servicii de curățenie

5

5

10

Cazare, bunuri de consum pentru personal

2

5

7

Total

184

31

262

43

520

| (124) | Calculul pentru crearea estimată de locuri de muncă se bazează pe următorul calcul: |
| --- | --- |

(124)

Calculul pentru crearea estimată de locuri de muncă se bazează pe următorul calcul:

| (125) | Potrivit autorităților germane, principala sursă a creării de locuri de muncă indirecte (309) generate de ambele ramuri de producție este sectorul transporturilor pentru aprovizionarea cu materiale și pentru livrarea produselor finite clienților. |
| --- | --- |

(125)

Potrivit autorităților germane, principala sursă a creării de locuri de muncă indirecte (309) generate de ambele ramuri de producție este sectorul transporturilor pentru aprovizionarea cu materiale și pentru livrarea produselor finite clienților.

| (126) | În ceea ce privește producția de plăci OSB, producția anticipată de aproximativ [...] m3 de produse OSB trebuie să conducă la vânzări de aproximativ [...] m3. Producția unui m3 de produs finit va necesita aproximativ [...] m3 de lemn, în total aproximativ [...] m3 de lemn/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la [...] tone, iar pentru combustibil la [...] tone/an. |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește producția de plăci OSB, producția anticipată de aproximativ [...] m3 de produse OSB trebuie să conducă la vânzări de aproximativ [...] m3. Producția unui m3 de produs finit va necesita aproximativ [...] m3 de lemn, în total aproximativ [...] m3 de lemn/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la [...] tone, iar pentru combustibil la [...] tone/an.

| (127) | Materia primă pentru produsele OSB este 100 % lemn provenit din păduri pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la [...] m3, transportat în camioane cu o capacitate de [...] m3. Pe baza a două curse pe zi și a unei capacități de [...] m3, se ajunge la 39 de camioane și 39 de șoferi, încă 8 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 3 mecanici și un total de 50 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, Comisia consideră că locurile de muncă pentru situații neprevăzute nu corespund definiției locurilor de muncă specificată la punctele 3.7 și 7.5 din MSF 1998 (29). Prin urmare, pot fi acceptate 42 de locuri de muncă indirecte pentru transportul materialelor către fabrică. |
| --- | --- |

(127)

Materia primă pentru produsele OSB este 100 % lemn provenit din păduri pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la [...] m3, transportat în camioane cu o capacitate de [...] m3. Pe baza a două curse pe zi și a unei capacități de [...] m3, se ajunge la 39 de camioane și 39 de șoferi, încă 8 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 3 mecanici și un total de 50 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, Comisia consideră că locurile de muncă pentru situații neprevăzute nu corespund definiției locurilor de muncă specificată la punctele 3.7 și 7.5 din MSF 1998 (29). Prin urmare, pot fi acceptate 42 de locuri de muncă indirecte pentru transportul materialelor către fabrică.

| (128) | Vânzările anticipate de [...] m3 ar conduce, pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum de [...] m3 de produse OSB pe zi, transportate în camioane cu o capacitate de [...] m3. 46 de curse zilnice ar duce la un necesar de 46 de șoferi, suplimentar 9 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 4 mecanici, și la un total de 59 de locuri de muncă indirecte noi. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul produselor finite către clienți ating un număr de 50. |
| --- | --- |

(128)

Vânzările anticipate de [...] m3 ar conduce, pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum de [...] m3 de produse OSB pe zi, transportate în camioane cu o capacitate de [...] m3. 46 de curse zilnice ar duce la un necesar de 46 de șoferi, suplimentar 9 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 4 mecanici, și la un total de 59 de locuri de muncă indirecte noi. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul produselor finite către clienți ating un număr de 50.

| (129) | Capacitatea de producție anuală pentru fabrica de plăci aglomerate este estimată la aproximativ [...] m3 de plăci aglomerate nefinisate și [...] m3 de plăci acoperite. Se estimează că vânzările vor atinge [...] m3 pentru primul produs și [...] m3 pentru cel de-al doilea. Diferența dintre estimarea capacității și a vânzărilor rezultă din faptul că o parte semnificativă din plăcile aglomerate va intra în procesul de acoperire. Cererea totală pentru lemn este stabilită la [...] m3/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la [...] tone, iar pentru combustibil la [...] tone/an. |
| --- | --- |

(129)

Capacitatea de producție anuală pentru fabrica de plăci aglomerate este estimată la aproximativ [...] m3 de plăci aglomerate nefinisate și [...] m3 de plăci acoperite. Se estimează că vânzările vor atinge [...] m3 pentru primul produs și [...] m3 pentru cel de-al doilea. Diferența dintre estimarea capacității și a vânzărilor rezultă din faptul că o parte semnificativă din plăcile aglomerate va intra în procesul de acoperire. Cererea totală pentru lemn este stabilită la [...] m3/an. Estimările pentru pastă și substanțe chimice se ridică la [...] tone, iar pentru combustibil la [...] tone/an.

| (130) | Lemnul provine, de asemenea, de pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la [...] m3 de lemn, plus [...] m3 de lemn de umplutură și [...] m3 de rumeguș. Capacitatea de transport indicată este de [...] m3 de lemn sau de [...] m3 de lemn de umplutură, respectiv rumeguș. Din acestea rezultă 72 de curse zilnice cu 72 de șoferi, împreună cu 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici, rezultând 91 de locuri de muncă indirecte. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul materialului către fabrica de plăci aglomerate ating astfel un număr de 77. |
| --- | --- |

(130)

Lemnul provine, de asemenea, de pe o rază de aproximativ 100 km în jurul fabricii. Volumul zilnic necesar este estimat la [...] m3 de lemn, plus [...] m3 de lemn de umplutură și [...] m3 de rumeguș. Capacitatea de transport indicată este de [...] m3 de lemn sau de [...] m3 de lemn de umplutură, respectiv rumeguș. Din acestea rezultă 72 de curse zilnice cu 72 de șoferi, împreună cu 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici, rezultând 91 de locuri de muncă indirecte. Exceptând locurile de muncă pentru situații neprevăzute, locurile de muncă create pentru transportul materialului către fabrica de plăci aglomerate ating astfel un număr de 77.

| (131) | Vânzările anuale anticipate de [...] m3 ar conduce pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum zilnic de [...] de plăci aglomerate, transportate în camioane cu o capacitate de [...] m3. Din estimările care prevăd 71 de șoferi, 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici se elimină cele 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, Comisia acceptând un număr de 76 de locuri de muncă indirecte create pentru transportul produsului finit către clienți. |
| --- | --- |

(131)

Vânzările anuale anticipate de [...] m3 ar conduce pe o perioadă de 251 de zile lucrătoare la un volum zilnic de [...] de plăci aglomerate, transportate în camioane cu o capacitate de [...] m3. Din estimările care prevăd 71 de șoferi, 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 5 mecanici se elimină cele 14 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, Comisia acceptând un număr de 76 de locuri de muncă indirecte create pentru transportul produsului finit către clienți.

| (132) | Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la cele 19 locuri de muncă indirecte create pentru transportul pastei, combustibilului și hârtiei melaminate pentru cele două fabrici. Cu toate acestea, Comisia consideră că această cifră este realistă. |
| --- | --- |

(132)

Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la cele 19 locuri de muncă indirecte create pentru transportul pastei, combustibilului și hârtiei melaminate pentru cele două fabrici. Cu toate acestea, Comisia consideră că această cifră este realistă.

| (133) | Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create în sectorul transporturilor poate fi stabilit la 264. |
| --- | --- |

(133)

Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create în sectorul transporturilor poate fi stabilit la 264.

| (134) | Activitățile forestiere, reprezentând a doua sursă importantă pentru crearea de locuri de muncă indirecte, se desfășoară timp de 251 de zile/an. |
| --- | --- |

(134)

Activitățile forestiere, reprezentând a doua sursă importantă pentru crearea de locuri de muncă indirecte, se desfășoară timp de 251 de zile/an.

| (135) | Producția de plăci OSB necesită un volum zilnic de [...] m3 de lemn, din care 95 % sunt produse mecanic, iar 5 % manual. Producția mecanică a [...] m3 implică 25 de echipe a câte 2 lucrători forestieri și 2 utilaje, plus un loc de muncă suplimentar la fiecare șase echipe, fiecare realizând [...] m3/zi. Rezultă astfel 54 de locuri de muncă. Producția manuală a [...] m3 implică 13 lucrători forestieri, fiecare realizând [...] m3/zi. Autoritățile germane estimează că, în plus față de cele 67 de locuri de muncă create indirect, se vor crea 13 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, ducând la o cifră de 80 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, dintre cele 67 de locuri de muncă create indirect, doar 61 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, doar acestea vor fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(135)

Producția de plăci OSB necesită un volum zilnic de [...] m3 de lemn, din care 95 % sunt produse mecanic, iar 5 % manual. Producția mecanică a [...] m3 implică 25 de echipe a câte 2 lucrători forestieri și 2 utilaje, plus un loc de muncă suplimentar la fiecare șase echipe, fiecare realizând [...] m3/zi. Rezultă astfel 54 de locuri de muncă. Producția manuală a [...] m3 implică 13 lucrători forestieri, fiecare realizând [...] m3/zi. Autoritățile germane estimează că, în plus față de cele 67 de locuri de muncă create indirect, se vor crea 13 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, ducând la o cifră de 80 de locuri de muncă indirecte. Cu toate acestea, dintre cele 67 de locuri de muncă create indirect, doar 61 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, doar acestea vor fi luate în considerare.

| (136) | Producția de plăci aglomerate necesită un volum zilnic de [...] m3 de lemn, 95 % din acest volum fiind produse mecanic și 5 % manual. Pe baza acelorași calcule ca în cazul activităților preforestiere pentru producția de plăci OSB, autoritățile germane estimează crearea a 41 de locuri de muncă indirecte, incluzând 5 locuri de muncă pentru situații neprevăzute. Cu toate acestea, dintre cele 41 de locuri de muncă create indirect, doar 32 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, vor fi luate în considerare. |
| --- | --- |

(136)

Producția de plăci aglomerate necesită un volum zilnic de [...] m3 de lemn, 95 % din acest volum fiind produse mecanic și 5 % manual. Pe baza acelorași calcule ca în cazul activităților preforestiere pentru producția de plăci OSB, autoritățile germane estimează crearea a 41 de locuri de muncă indirecte, incluzând 5 locuri de muncă pentru situații neprevăzute. Cu toate acestea, dintre cele 41 de locuri de muncă create indirect, doar 32 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate și, prin urmare, vor fi luate în considerare.

| (137) | Referitor la volumul de [...] m3/zi de lemn de umplutură, autoritățile germane estimează un număr de 36 de locuri de muncă indirecte pentru colectare, transport și dimensionare, încă 7 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 7 locuri de muncă pentru achiziția materialului, în scop logistic etc. Dintre cele 43 de locuri de muncă create indirect, doar 38 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate. |
| --- | --- |

(137)

Referitor la volumul de [...] m3/zi de lemn de umplutură, autoritățile germane estimează un număr de 36 de locuri de muncă indirecte pentru colectare, transport și dimensionare, încă 7 locuri de muncă pentru situații neprevăzute și 7 locuri de muncă pentru achiziția materialului, în scop logistic etc. Dintre cele 43 de locuri de muncă create indirect, doar 38 sunt create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate.

| (138) | Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create pentru activitățile forestiere poate fi stabilit la 131. |
| --- | --- |

(138)

Comisia consideră că numărul total de locuri de muncă indirecte create pentru activitățile forestiere poate fi stabilit la 131.

| (139) | Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la crearea celor 51 de locuri de muncă indirecte, plus 6 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, în sectorul serviciilor, precum și pentru cazare și bunuri de consum. Comisia, considerând că unele dintre aceste locuri de muncă trebuie să fie comune pentru cele două fabrici, estimează că o cifră de 45 de locuri de muncă indirecte este realistă. |
| --- | --- |

(139)

Autoritățile germane nu au prezentat explicații cu privire la crearea celor 51 de locuri de muncă indirecte, plus 6 locuri de muncă pentru situații neprevăzute, în sectorul serviciilor, precum și pentru cazare și bunuri de consum. Comisia, considerând că unele dintre aceste locuri de muncă trebuie să fie comune pentru cele două fabrici, estimează că o cifră de 45 de locuri de muncă indirecte este realistă.

| (140) | Ținând seama de cele de mai sus, numărul total de locuri de muncă indirecte create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate este de 440. Dacă nu s-ar include locurile de muncă indirecte asigurate, numărul total de locuri de muncă indirecte ar fi de 407. Suma de 440 sau chiar de 407, în comparație cu numărul total de 355 de locuri de muncă directe create, ar conduce în orice caz la un raport care, în ambele cazuri, este mai mare de 100 %, ceea ce determină un factor impact regional „M” de 1,5. |
| --- | --- |

(140)

Ținând seama de cele de mai sus, numărul total de locuri de muncă indirecte create în regiunea asistată și în regiunile asistate învecinate este de 440. Dacă nu s-ar include locurile de muncă indirecte asigurate, numărul total de locuri de muncă indirecte ar fi de 407. Suma de 440 sau chiar de 407, în comparație cu numărul total de 355 de locuri de muncă directe create, ar conduce în orice caz la un raport care, în ambele cazuri, este mai mare de 100 %, ceea ce determină un factor impact regional „M” de 1,5.

6.3.4.   INTENSITATEA MAXIMĂ ADMISĂ A AJUTORULUI PENTRU PROIECTUL DE INVESTIȚII

| (141) | Intensitatea maximă admisă a ajutorului se determină conform formulei R × T × I × M (30), astfel cum se menționează la punctul 3.10 din MSF 1998. |
| --- | --- |

(141)

Intensitatea maximă admisă a ajutorului se determină conform formulei R × T × I × M (30), astfel cum se menționează la punctul 3.10 din MSF 1998.

| (142) | Deoarece factorul concurență „T” este diferit pentru cele două produse în cauză (respectiv 1 pentru plăci OSB și 0,75 pentru plăci aglomerate), trebuie stabilit modul de a ajunge la un singur factor concurență aplicabil întregului proiect. MSF 1998 nu oferă nicio îndrumare în acest sens. |
| --- | --- |

(142)

Deoarece factorul concurență „T” este diferit pentru cele două produse în cauză (respectiv 1 pentru plăci OSB și 0,75 pentru plăci aglomerate), trebuie stabilit modul de a ajunge la un singur factor concurență aplicabil întregului proiect. MSF 1998 nu oferă nicio îndrumare în acest sens.

| (143) | Într-un caz similar în temeiul MSF 1998, care viza două produse diferite cărora le-au fost alocați diferiți factori concurență [C 15/06 Pilkington (31)], Comisia menționa că, întrucât proiectul în cauză vizează un amplasament de producție complet integrat, nu ar fi natural ca cei doi factori competiție să fie evaluați pe baza valorii relative a investițiilor privind fiecare dintre cele două produse. În acel caz, Comisia a utilizat așadar pentru evaluare proporția capacităților create pentru cele două produse. |
| --- | --- |

(143)

Într-un caz similar în temeiul MSF 1998, care viza două produse diferite cărora le-au fost alocați diferiți factori concurență [C 15/06 Pilkington (31)], Comisia menționa că, întrucât proiectul în cauză vizează un amplasament de producție complet integrat, nu ar fi natural ca cei doi factori competiție să fie evaluați pe baza valorii relative a investițiilor privind fiecare dintre cele două produse. În acel caz, Comisia a utilizat așadar pentru evaluare proporția capacităților create pentru cele două produse.

| (144) | În cazul de față, astfel cum s-a explicat la punctul 2.3 din prezenta decizie, sunt vizate două fabrici combinate (una pentru producția de plăci OSB și una pentru producția de plăci aglomerate), conectate între ele printr-o infrastructură tehnică și o administrare comună. Este posibilă identificarea costurilor eligibile asociate fiecăreia dintre aceste fabrici. În consecință, spre deosebire de decizia Pilkington, este posibilă și calcularea cu un factor concurență comun cu referire la cota relativă a celor două produse din costurile eligibile ale investiției. |
| --- | --- |

(144)

În cazul de față, astfel cum s-a explicat la punctul 2.3 din prezenta decizie, sunt vizate două fabrici combinate (una pentru producția de plăci OSB și una pentru producția de plăci aglomerate), conectate între ele printr-o infrastructură tehnică și o administrare comună. Este posibilă identificarea costurilor eligibile asociate fiecăreia dintre aceste fabrici. În consecință, spre deosebire de decizia Pilkington, este posibilă și calcularea cu un factor concurență comun cu referire la cota relativă a celor două produse din costurile eligibile ale investiției.

| (145) | În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, Germania a propus un al treilea mod de evaluare a diferiților factori concurență referitori la cele două produse, și anume pe baza marjei de contribuție (32) (Deckungsbeitrag) a celor două linii de producție. Potrivit Germaniei, aceasta ar garanta că se ține seama de contribuția fiecăruia dintre produsele în cauză la venitul de exploatare. |
| --- | --- |

(145)

În observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii, Germania a propus un al treilea mod de evaluare a diferiților factori concurență referitori la cele două produse, și anume pe baza marjei de contribuție (32) (Deckungsbeitrag) a celor două linii de producție. Potrivit Germaniei, aceasta ar garanta că se ține seama de contribuția fiecăruia dintre produsele în cauză la venitul de exploatare.

| (146) | În funcție de modul de abordare urmat, factorul concurență combinat pentru proiectul de investiții în ansamblu ar fi 0,86 [calcul bazat pe capacitățile relative (33)], 0,85 [calcul bazat pe costuri de investiții relative (34)] sau 0,92 [calcul bazat pe marjele de contribuție relative (35)]. |
| --- | --- |

(146)

În funcție de modul de abordare urmat, factorul concurență combinat pentru proiectul de investiții în ansamblu ar fi 0,86 [calcul bazat pe capacitățile relative (33)], 0,85 [calcul bazat pe costuri de investiții relative (34)] sau 0,92 [calcul bazat pe marjele de contribuție relative (35)].

| (147) | Întrucât ceilalți doi factori de evaluare necesari pentru calcularea intensității maxime admise a ajutorului pentru acest proiect sunt 0,8 (factorul capital/muncă, „I”) și 1,5 (factorul impact regional, „M”), potrivit formulei R × T × I × M, astfel cum s-a menționat la punctul 3.10 din MSF 1998, intensitatea maximă finală a ajutorului ar fi 36,12 %, 35,70 % și 38,64 %. În orice caz, intensitatea ajutorului de 35 %, așa cum a fost comunicată de autoritățile germane în cadrul notificării, corespunde cerințelor MSF 1998. |
| --- | --- |

(147)

Întrucât ceilalți doi factori de evaluare necesari pentru calcularea intensității maxime admise a ajutorului pentru acest proiect sunt 0,8 (factorul capital/muncă, „I”) și 1,5 (factorul impact regional, „M”), potrivit formulei R × T × I × M, astfel cum s-a menționat la punctul 3.10 din MSF 1998, intensitatea maximă finală a ajutorului ar fi 36,12 %, 35,70 % și 38,64 %. În orice caz, intensitatea ajutorului de 35 %, așa cum a fost comunicată de autoritățile germane în cadrul notificării, corespunde cerințelor MSF 1998.

| (148) | În consecință, nu este necesar să se stabilească ce metodă va fi utilizată pentru calcularea factorului concurență combinat. În orice caz, metoda propusă de Germania (care conduce la cel mai favorabil rezultat) ar trebui respinsă, pe motivul că utilizează date din 2004, care nu erau disponibile la data notificării. |
| --- | --- |

(148)

În consecință, nu este necesar să se stabilească ce metodă va fi utilizată pentru calcularea factorului concurență combinat. În orice caz, metoda propusă de Germania (care conduce la cel mai favorabil rezultat) ar trebui respinsă, pe motivul că utilizează date din 2004, care nu erau disponibile la data notificării.

6.3.5.   INEXISTENȚA UNUI ORDIN DE RECUPERARE

| (149) | Se amintește aici faptul că autoritățile germane au plătit deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de [...] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR). |
| --- | --- |

(149)

Se amintește aici faptul că autoritățile germane au plătit deja beneficiarilor un ajutor în valoare totală de [...] EUR (din suma totală convenită de 69 797 988 EUR).

| (150) | În observațiile sale, KronoGroup susținea că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin de recuperare pentru recuperarea provizorie a ajutorului în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal). |
| --- | --- |

(150)

În observațiile sale, KronoGroup susținea că Comisia ar fi trebuit să emită un ordin de recuperare pentru recuperarea provizorie a ajutorului în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (ordin de recuperare pentru ajutor ilegal).

| (151) | În acest sens trebuie menționat că nu s-a luat niciodată o astfel de decizie de recuperare. Un ordin de recuperare reprezintă o măsură neobișnuită, la care Comisia recurge numai în condiții foarte specifice, expuse în articolul 11 din Regulamentul de procedură (CE) nr. 659/1999. KronoGroup nu a prezentat argumente convingătoare care să arate că aceste condiții sunt îndeplinite; în orice caz, Comisia este de părere că un ordin de recuperare nu ar fi fost oportun în cazul de față. |
| --- | --- |

(151)

În acest sens trebuie menționat că nu s-a luat niciodată o astfel de decizie de recuperare. Un ordin de recuperare reprezintă o măsură neobișnuită, la care Comisia recurge numai în condiții foarte specifice, expuse în articolul 11 din Regulamentul de procedură (CE) nr. 659/1999. KronoGroup nu a prezentat argumente convingătoare care să arate că aceste condiții sunt îndeplinite; în orice caz, Comisia este de părere că un ordin de recuperare nu ar fi fost oportun în cazul de față.

VII.   CONCLUZIE

| (152) | Comisia consideră că Germania a pus în aplicare ajutorul în cauză în mod ilegal, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, intensitatea ajutorului de 35 %, aplicată de Germania, este compatibilă cu dispozițiile MSF 1998, |
| --- | --- |

(152)

Comisia consideră că Germania a pus în aplicare ajutorul în cauză în mod ilegal, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Cu toate acestea, intensitatea ajutorului de 35 %, aplicată de Germania, este compatibilă cu dispozițiile MSF 1998,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat pus în aplicare de Germania în favoarea Glunz AG și OSB Deutschland GmbH în valoare de 69 797 988 EUR este compatibil cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 23 martie 2011.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care a intrat în vigoare la acea dată. În esență, cele două seturi de dispoziții sunt identice.

1

(2)  JO C 263, 22.10.2005, p. 7.

2

(3)  JO C 107, 7.4.1998, p. 7.

3

(4)  Rec., 2004, p. II-4177.

4

(5)  Conform cauzei C-199/06 (CELF) a Curții, Rep., 2008, p. I-469, punctele 60-64.

5

(6)  A se vedea nota de subsol 2.

6

(7)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

7

(8)  Rep., 2008, p. I-6619.

8

(9)  Ajutor de stat N 209/99, Decizia D/105751 a Comisiei, 2.8.2000.

9

(10)  Ajutor de stat N 702/97, Decizia D/12438 a Comisiei, 30.12.1999.

10

(11)  Face obiectul obligației de păstrare a secretului profesional.

11

(12)  Informațiile au fost transmise de către firma de avocatură „Luther Willma Buchholz Baierlein und Nierer” în numele societăților KronoGroup.

12

(13)  Aprovizionarea cu și cererea de plăci structurale în Europa, 10 decembrie 2003.

13

(14)  Această zonă nu a fost o regiune asistată în conformitate cu harta ajutoarelor regionale pentru Germania aplicabilă în perioada 2000-2006.

14

(15)  Profesorul Collignon este membru al Comitetului de Supraveghere al Glunz AG.

15

(16)  JO C 340, 27.11.1999, p. 8.

16

(17)  Jaako Pöyry Consulting, Dezvoltarea industriei de plăci pe bază de lemn – Utilizarea capacității și substituția între plăci OSB și plăci aglomerate în Spațiul Economic European 1993-1998, 20.6.2000.

17

(18)  Opinia expertului privind potențialul de substituție între plăci OSB și placaj și calculul capacității fabricii. Jaakko Pöyry, 15 septembrie 2000. Substituția între plăci OSB și placaj în Spațiul Economic European. Jaakko Pöyry, 13 februarie 2001.

18

(19)  A se vedea și cauza nr. IV/M.599, Noranda Forest/Glunz (JO C 298, 11.11.1995).

19

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, Raport de expertiză, Structura pieței și concurența în industria lemnului din Europa, 2001.

20

(21)  Jaako Pöyry Consulting, Dezvoltarea consumului de plăci aglomerate și de plăci OSB și rata utilizării capacității în SEE 1993-1998, 14.4.2000.

21

(22)  A se vedea nota de subsol 19.

22

(23)  Datele privind consumul aparent pentru șase ani sunt necesare pentru a calcula creșterea medie anuală pe o perioadă de cinci ani.

23

(24)  Jaakko Pöyry, Evoluția consumului de plăci pe bază de lemn în SEE 1993-1999.

24

(25)  Raport realizat de Jaakko Pöyry, Evoluția consumului de plăci OSB și placaje în Spațiul Economic European 1993-1998.

25

(26)  Utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor.

26

(27)  Astfel cum erau disponibile la data notificării inițiale în 2000.

27

(28)  Utilizarea finală în domeniul ambalării, depozitării, realizării acoperișurilor, a pardoselilor și a acoperirilor.

28

(29)  Locuri de muncă permanente, cu normă întreagă, în legătură directă cu proiectul.

29

(30)  Unde „R” este intensitatea maximă admisă a ajutorului pentru societăți mari în regiunea asistată, „T” este factorul concurență, „I” este factorul capital/muncă, iar „M” este factorul impact regional.

30

(31)  JO L 49, 20.2.2009, p. 18.

31

(32)  Marja de contribuție este diferența dintre veniturile și costurile variabile aflate în legătură cu un produs. Marja de contribuție poate fi interpretată ca fracția de vânzări care contribuie la compensarea costurilor fixe. Alternativ, marja de contribuție unitară este suma adăugată produsului de fiecare unitate de vânzare.

32

(33)  În notificare, capacitatea de producție a noii fabrici de plăci OSB a fost estimată la o valoare de [...] m3 (42 %), în timp ce fabrica de plăci aglomerate creează capacități noi de [...] m3 (58 %). În consecință, factorul concurență combinat ar fi egal cu 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

33

3

3

(34)  Fabrica de plăci OSB prezintă costuri eligibile de investiții de 81,8 milioane EUR (41 %), în timp ce costurile eligibile ale fabricii de plăci aglomerate ating o valoare de 117,6 milioane EUR (59 %). Aceasta ar conduce la un factor concurență combinat de 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

34

(35)  Potrivit autorităților germane, în anul 2004, marja de contribuție relativă a fabricii de plăci OSB era de 68,5 %, iar cea a fabricii de plăci aglomerate era de 31,5 %. În consecință, factorul concurență combinat este calculat în felul următor: 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.

35

---

ORIENTĂRI

| 3.9.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 228/37

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 25 august 2011

de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare

(BCE/2011/13)

(2011/525/UE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1, 12.1 și 14.3,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2008/32) (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (3) nu a mai permis instituțiilor emitente de monedă electronică să aibă statutul de instituție de credit. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (3) nu a mai permis instituțiilor emitente de monedă electronică să aibă statutul de instituție de credit.

| (2) | Prin urmare, este necesar să se modifice domeniul de aplicare, frecvența și termenul limită pentru raportarea de către instituțiile emitente de monedă electronică, pentru a se asigura colectarea corespunzătoare de statistici privind moneda electronică. În special, raportarea ar trebui să permită monitorizarea cuprinzătoare a tuturor emitenților de monedă electronică care nu sunt instituții de credit, indiferent dacă se încadrează sau nu în definiția „instituții financiare monetare”. În plus, glosarul Orientării BCE/2007/9 din 1 august 2007 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (4) ar trebui adaptat, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, este necesar să se modifice domeniul de aplicare, frecvența și termenul limită pentru raportarea de către instituțiile emitente de monedă electronică, pentru a se asigura colectarea corespunzătoare de statistici privind moneda electronică. În special, raportarea ar trebui să permită monitorizarea cuprinzătoare a tuturor emitenților de monedă electronică care nu sunt instituții de credit, indiferent dacă se încadrează sau nu în definiția „instituții financiare monetare”. În plus, glosarul Orientării BCE/2007/9 din 1 august 2007 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (4) ar trebui adaptat,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Orientarea BCE/2007/9 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5
  Statistica privind moneda electronică
  În cooperare cu BCN, BCE identifică și înregistrează anual datele legate de sistemele de monedă electronică în UE, disponibilitatea informațiilor statistice referitoare la aceste sisteme, precum și metodele de elaborare a statisticilor respective. BCN raportează informațiile statistice privind moneda electronică emisă de toate IFM cărora nu li s-a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), în conformitate cu lista de posturi prevăzută în tabelul 1 din partea 2 din anexa III la prezenta orientare.
  Datele lunare sau trimestriale sunt trimise BCE cel puțin de două ori pe an, până în ultima zi lucrătoare din luna aprilie (date privind perioada până la sfârșitul lunii martie) și din luna octombrie (date privind perioada până la sfârșitul lunii septembrie). În funcție de disponibilitatea acestor date la BCN, pot fi efectuate transmiteri de date mai frecvente, cu o frecvență lunară sau trimestrială, până în ultima zi lucrătoare a lunii următoare sfârșitului perioadei de referință. În absența datelor, BCN utilizează estimări sau date provizorii, acolo unde este posibil.
  Această raportare se aplică instituțiilor emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, și care, prin urmare, se încadrează în definiția IFM, și instituțiilor emitente de monedă electronică a căror activitate principală nu constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, și care, prin urmare, nu se încadrează în definiția IFM. Această raportare include, de asemenea, raportare din partea IFM mici cărora li s-a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), indiferent dacă sunt sau nu sunt instituții de credit.
  BCN raportează informațiile statistice în conformitate cu lista de posturi prevăzută în tabelul 2 din partea 2 din anexa III la prezenta orientare. Datele emitenților de monedă electronică care nu se încadrează în definiția IFM și care, astfel, nu fac obiectul cerințelor de raportare statistică periodică privind posturile din bilanț sunt raportate, în măsura în care BCN le pot obține de la autoritățile de supraveghere ale acestora sau din alte surse corespunzătoare.
  Seriile se raportează anual către BCE, până în ultima zi lucrătoare a lunii următoare sfârșitului perioadei de referință. În absența datelor, BCN utilizează estimări sau date provizorii, acolo unde este posibil.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

Statistica privind moneda electronică

În cooperare cu BCN, BCE identifică și înregistrează anual datele legate de sistemele de monedă electronică în UE, disponibilitatea informațiilor statistice referitoare la aceste sisteme, precum și metodele de elaborare a statisticilor respective. BCN raportează informațiile statistice privind moneda electronică emisă de toate IFM cărora nu li s-a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), în conformitate cu lista de posturi prevăzută în tabelul 1 din partea 2 din anexa III la prezenta orientare.

Datele lunare sau trimestriale sunt trimise BCE cel puțin de două ori pe an, până în ultima zi lucrătoare din luna aprilie (date privind perioada până la sfârșitul lunii martie) și din luna octombrie (date privind perioada până la sfârșitul lunii septembrie). În funcție de disponibilitatea acestor date la BCN, pot fi efectuate transmiteri de date mai frecvente, cu o frecvență lunară sau trimestrială, până în ultima zi lucrătoare a lunii următoare sfârșitului perioadei de referință. În absența datelor, BCN utilizează estimări sau date provizorii, acolo unde este posibil.

Această raportare se aplică instituțiilor emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, și care, prin urmare, se încadrează în definiția IFM, și instituțiilor emitente de monedă electronică a căror activitate principală nu constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică, și care, prin urmare, nu se încadrează în definiția IFM. Această raportare include, de asemenea, raportare din partea IFM mici cărora li s-a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), indiferent dacă sunt sau nu sunt instituții de credit.

BCN raportează informațiile statistice în conformitate cu lista de posturi prevăzută în tabelul 2 din partea 2 din anexa III la prezenta orientare. Datele emitenților de monedă electronică care nu se încadrează în definiția IFM și care, astfel, nu fac obiectul cerințelor de raportare statistică periodică privind posturile din bilanț sunt raportate, în măsura în care BCN le pot obține de la autoritățile de supraveghere ale acestora sau din alte surse corespunzătoare.

Seriile se raportează anual către BCE, până în ultima zi lucrătoare a lunii următoare sfârșitului perioadei de referință. În absența datelor, BCN utilizează estimări sau date provizorii, acolo unde este posibil.”

| 2. | Anexa III se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta orientare. |
| --- | --- |

2.

Anexa III se modifică în conformitate cu anexa I la prezenta orientare.

| 3. | Glosarul se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta orientare. |
| --- | --- |

3.

Glosarul se modifică în conformitate cu anexa II la prezenta orientare.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta orientare intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale din Eurosistem.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 25 august 2011.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

2

(3)  JO L 267, 10.10.2009, p. 7.

3

(4)  JO L 341, 27.12.2007, p. 1.

4

---

ANEXA I

Partea 2 din anexa III se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA 2

Statisticile privind moneda electronică

Date referitoare la alte IFM (stocuri)

Tabelul 1

Cerințe de raportare statistică lunară sau trimestrială cu privire la care nu s-a acordat o derogare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32)

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | La nivel național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

La nivel național

| B. | Alte state membre participante |
| --- | --- |

B.

Alte state membre participante

| C. | RL |
| --- | --- |

C.

RL

| D. | Nealocate |
| --- | --- |

D.

Nealocate

PASIVE

| 9 | Depozite (toate valutele) |
| --- | --- |

9

| 9e | Depozite – euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Overnight |
| --- | --- |

9.1e

din care monedă electronică

| 9.1.1e | Monedă electronică de tip hardware |
| --- | --- |

9.1.1e

| 9.1.2e | Monedă electronică de tip software |
| --- | --- |

9.1.2e

| 9x | Depozite – valute externe |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Overnight |
| --- | --- |

9.1x

din care monedă electronică

| 9.1.1x | Monedă electronică de tip hardware |
| --- | --- |

9.1.1x

| 9.1.2x | Monedă electronică de tip software |
| --- | --- |

9.1.2x

Total monedă electronică

Tabelul 2

Cerințe de raportare statistică anuală privind moneda electronică emisă de toate instituțiile emitente de monedă electronică care nu sunt instituții de credit

| POSTURI DIN BILANȚ | A. | La nivel național |
| --- | --- | --- |

POSTURI DIN BILANȚ

A.

La nivel național

| B. | Alte state membre participante |
| --- | --- |

B.

Alte state membre participante

| C. | RL |
| --- | --- |

C.

RL

| D. | Nealocate |
| --- | --- |

D.

Nealocate

Total active/pasive

din care depozite de monedă electronică (toate valutele)”

---

ANEXA II

Glosarul se modifică după cum urmează:

| 1. | Definiția pentru „monedă electronică” (e-money) se înlocuiește cu următorul text:
  „Monedă electronică (electronic money): valoarea monetară stocată electronic, inclusiv magnetic, reprezentând o creanță asupra emitentului, emisă la primirea fondurilor, în scopul efectuării unor tranzacții de plată, și acceptată de o persoană fizică sau juridică, alta decât emitentul de monedă electronică.” |
| --- | --- |

1.

Definiția pentru „monedă electronică” (e-money) se înlocuiește cu următorul text:

„Monedă electronică (electronic money): valoarea monetară stocată electronic, inclusiv magnetic, reprezentând o creanță asupra emitentului, emisă la primirea fondurilor, în scopul efectuării unor tranzacții de plată, și acceptată de o persoană fizică sau juridică, alta decât emitentul de monedă electronică.”

| 2. | Definiția pentru „instituție emitentă de monedă electronică” se înlocuiește cu următorul text:
  „Instituție emitentă de monedă electronică (electronic money institution): o persoană juridică care a fost autorizată să emită monedă electronică.” |
| --- | --- |

2.

Definiția pentru „instituție emitentă de monedă electronică” se înlocuiește cu următorul text:

„Instituție emitentă de monedă electronică (electronic money institution): o persoană juridică care a fost autorizată să emită monedă electronică.”

| 3. | Definiția pentru „fonduri” se înlocuiește cu următorul text:
  „Fonduri (funds): numerar, monedă scripturală și monedă electronică.” |
| --- | --- |

3.

Definiția pentru „fonduri” se înlocuiește cu următorul text:

„Fonduri (funds): numerar, monedă scripturală și monedă electronică.”

| 4. | Definiția pentru „fonduri de piață monetară (FMP)” se înlocuiește cu următorul text:
  „Fonduri de piață monetară (FPM) (Money Market Funds – MMFs): a se vedea definiția prevăzută la articolul 1a din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32).” |
| --- | --- |

4.

Definiția pentru „fonduri de piață monetară (FMP)” se înlocuiește cu următorul text:

„Fonduri de piață monetară (FPM) (Money Market Funds – MMFs): a se vedea definiția prevăzută la articolul 1a din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32).”

---