# Euroopa Liidu L 184/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.184.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 184 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide14. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.184.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 184

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide14. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 672/2011, 13. juuli 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 673/2011, 13. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 2 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 674/2011, 13. juuli 2011, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul | 4 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 675/2011, 13. juuli 2011, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. juulist 2011 kuni 8. juulini 2011 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 676/2011, 13. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 7 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/414/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)

   (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 672/2011, 13. juuli 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 673/2011, 13. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

2

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 674/2011, 13. juuli 2011, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

4

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 675/2011, 13. juuli 2011, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. juulist 2011 kuni 8. juulini 2011 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 676/2011, 13. juuli 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

7

OTSUSED

2011/414/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 672/2011,

13. juuli 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 968/2006 (2) artiklis 6 on sätestatud, et tootmisseadmete demonteerimiseks ning määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõike 3 punktis c ja artikli 3 lõike 4 punktis c osutatud sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kohustuste täitmiseks määratud tähtaega võib pikendada kuni 30. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 968/2006 (2) artiklis 6 on sätestatud, et tootmisseadmete demonteerimiseks ning määruse (EÜ) nr 320/2006 artikli 3 lõike 3 punktis c ja artikli 3 lõike 4 punktis c osutatud sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kohustuste täitmiseks määratud tähtaega võib pikendada kuni 30. septembrini 2011.

| (2) | Teatavad suhkrutootjad ei suuda õigeks ajaks oma tootmisseadmeid täielikult demonteerida, välja arvatud juhul, kui kõnealust tähtaega veelgi pikendatakse. Tähtaja pikendamine ei peaks ületama järelejäänud demonteerimistööde lõpetamiseks vajalikku aega. Komisjonile teadaolevatele andmetele tuginedes pikendatakse vastavalt tähtaega 31. märtsini 2012. |
| --- | --- |

(2)

Teatavad suhkrutootjad ei suuda õigeks ajaks oma tootmisseadmeid täielikult demonteerida, välja arvatud juhul, kui kõnealust tähtaega veelgi pikendatakse. Tähtaja pikendamine ei peaks ületama järelejäänud demonteerimistööde lõpetamiseks vajalikku aega. Komisjonile teadaolevatele andmetele tuginedes pikendatakse vastavalt tähtaega 31. märtsini 2012.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 968/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 968/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 968/2006 artikli 6 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina esimese lõigu punktist b võivad liikmesriigid asjaomase ettevõtja põhjendatud taotluse korral lubada kõnealuses punktis kindlaks määratud tähtaega pikendada kuni 31. märtsini 2012. Sel juhul esitab ettevõtja muudetud ümberkorralduskava vastavalt artiklile 11.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 42.

1

(2)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 32.

2

---

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/2

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 673/2011,

13. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| EC | 20,9 |
| MK | 43,1 |
| ZZ | 37,7 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | AR | 27,2 |
| EC | 26,5 |
| TR | 110,5 |
| ZZ | 54,7 |
| 0805 50 10 | AR | 58,1 |
| TR | 64,0 |
| UY | 64,3 |
| ZA | 71,5 |
| ZZ | 64,5 |
| 0808 10 80 | AR | 136,0 |
| BR | 81,7 |
| CA | 106,0 |
| CL | 91,3 |
| CN | 87,0 |
| EC | 60,7 |
| NZ | 112,4 |
| US | 150,8 |
| ZA | 100,9 |
| ZZ | 103,0 |
| 0808 20 50 | AR | 110,0 |
| AU | 75,6 |
| CL | 110,0 |
| CN | 81,6 |
| NZ | 118,4 |
| ZA | 111,3 |
| ZZ | 101,2 |
| 0809 10 00 | AR | 75,0 |
| TR | 220,1 |
| XS | 138,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0809 20 95 | CL | 298,8 |
| SY | 253,3 |
| TR | 297,8 |
| ZZ | 283,3 |
| 0809 40 05 | BA | 62,0 |
| EC | 75,9 |
| ZZ | 69,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

49,0

EC

20,9

MK

43,1

ZZ

37,7

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

AR

27,2

EC

26,5

TR

110,5

ZZ

54,7

0805 50 10

AR

58,1

TR

64,0

UY

64,3

ZA

71,5

ZZ

64,5

0808 10 80

AR

136,0

BR

81,7

CA

106,0

CL

91,3

CN

87,0

EC

60,7

NZ

112,4

US

150,8

ZA

100,9

ZZ

103,0

0808 20 50

AR

110,0

AU

75,6

CL

110,0

CN

81,6

NZ

118,4

ZA

111,3

ZZ

101,2

0809 10 00

AR

75,0

TR

220,1

XS

138,6

ZZ

144,6

0809 20 95

CL

298,8

SY

253,3

TR

297,8

ZZ

283,3

0809 40 05

BA

62,0

EC

75,9

ZZ

69,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 674/2011,

13. juuli 2011,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Komisjoni 7. mai 2010. aasta määruses (EL) nr 397/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. mai 2010. aasta määruses (EL) nr 397/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2010/2011. turustusaasta lõpuni) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud.

| (3) | Ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud suhkru kogused ületavad määrusega (EL) nr 397/2010 kindlaks määratud koguseid. Seepärast tuleks 4., 5., 6., 7. ja 8. juulil 2011 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Seega tuleks kõik pärast 8. juulit 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru puhul tagasi lükata ja peatada nende toodete ekspordilitsentsitaotluste esitamine, |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud suhkru kogused ületavad määrusega (EL) nr 397/2010 kindlaks määratud koguseid. Seepärast tuleks 4., 5., 6., 7. ja 8. juulil 2011 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Seega tuleks kõik pärast 8. juulit 2011 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru puhul tagasi lükata ja peatada nende toodete ekspordilitsentsitaotluste esitamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati 4. juulist kuni 8. juulini 2011, antakse taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 71,122263 % alusel.

2.   11., 12., 13., 14. ja 15. juulil 2011 esitatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotlused lükatakse tagasi.

3.   Kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamine peatatakse ajavahemikuks 18. juulist 2011 kuni 30. septembrini 2011.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 115, 8.5.2010, lk 26.

3

---

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 675/2011,

13. juuli 2011,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 1. juulist 2011 kuni 8. juulini 2011 määrusega (EÜ) nr 1067/2008 muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule avatud ühenduse tariifikvootide raames III alamkvoodi all

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1067/2008 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 2 989 240 tonnile muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule. Kõnealune tariifikvoot on jaotatud kolmeks alamkvoodiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1067/2008 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 2 989 240 tonnile muu kui kõrge kvaliteediga pehmele nisule. Kõnealune tariifikvoot on jaotatud kolmeks alamkvoodiks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõike 3 kohaselt on III alamkvoot (järjekorranumber 09.4125) jaotatud neljaks kvartaalseks alaperioodiks ning kindlaks on määratud 594 597 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 3 ja ajavahemikul 1. juulist kuni 30. septembrini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõike 3 kohaselt on III alamkvoot (järjekorranumber 09.4125) jaotatud neljaks kvartaalseks alaperioodiks ning kindlaks on määratud 594 597 tonni suurune kogus alaperioodiks nr 3 ja ajavahemikul 1. juulist kuni 30. septembrini 2011.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 632/2011 (4) tehakse 2011. aastaks erand määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõikest 3, liites III alamkvoodi (järjekorranumber 09.4125) alaperioodid 3 ja 4, ning määratakse kindlaks 1 189 193 tonni suurune kogus alaperioodiks 3 ajavahemikuks 1. juulist kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 632/2011 (4) tehakse 2011. aastaks erand määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 3 lõikest 3, liites III alamkvoodi (järjekorranumber 09.4125) alaperioodid 3 ja 4, ning määratakse kindlaks 1 189 193 tonni suurune kogus alaperioodiks 3 ajavahemikuks 1. juulist kuni 31. detsembrini 2011.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 teise lõigu alusel ajavahemikul 1. juulist 2011. aastal kella 13.00st (Brüsseli aja järgi) kuni 8. juulini 2011. aastal kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1067/2008 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 teise lõigu alusel ajavahemikul 1. juulist 2011. aastal kella 13.00st (Brüsseli aja järgi) kuni 8. juulini 2011. aastal kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (5) | Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 1067/2008 III alamkvoodi kohaselt jooksvaks kvoodiperioodiks. |
| --- | --- |

(5)

Ühtlasi ei tuleks enam väljastada impordilitsentse määruse (EÜ) nr 1067/2008 III alamkvoodi kohaselt jooksvaks kvoodiperioodiks.

| (6) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruses (EÜ) nr 1067/2008 osutatud III alamkvoodist tulenev impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud ajavahemikul 1. juulist 2011. aastal kella 13.00st (Brüsseli aja järgi) kuni 8. juulini 2011. aastal kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi taotletavatele kogustele, mida eraldatakse 50,926778protsendilise jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside väljaandmine, mis on esitatud alates 8. juulist 2011. aastal kella 13.00st (Brüsseli aja järgi) ja mis tulenevad määruses (EÜ) nr 1067/2008 osutatud III alamkvoodist, on jooksvaks kvoodiperioodiks peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 290, 31.10.2008, lk 3.

3

(4)  ELT L 170, 30.6.2011, lk 18.

4

---

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 676/2011,

13. juuli 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 663/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 663/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 181, 9.7.2011, lk 27.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 14. juulist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 51,51 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 10 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 61,37 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,61 | 0,16 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

51,51

0,00

1701 11 90 (1)

51,51

0,00

1701 12 10 (1)

51,51

0,00

1701 12 90 (1)

51,51

0,00

1701 91 00 (2)

61,37

0,00

1701 99 10 (2)

61,37

0,00

1701 99 90 (2)

61,37

0,00

1702 90 95 (3)

0,61

0,16

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 14.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/9

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2010,

riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A.

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8923 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/414/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust, millega komisjon otsustas algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) (2),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 5. novembril 2007 Kreekalt teatise äriühingu Varvaressos S.A. (edaspidi „äriühing Varvaressos”) suhtes kohaldatud päästmisabi meetme kohta. Pärast teabevahetust võttis komisjon 16. juulil 2008 vastu otsuse, mille kohaselt tal puudusid vastuväited teatatud meetme suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 5. novembril 2007 Kreekalt teatise äriühingu Varvaressos S.A. (edaspidi „äriühing Varvaressos”) suhtes kohaldatud päästmisabi meetme kohta. Pärast teabevahetust võttis komisjon 16. juulil 2008 vastu otsuse, mille kohaselt tal puudusid vastuväited teatatud meetme suhtes.

| (2) | Komisjon sai 15. jaanuaril 2009 Kreekalt teatise äriühingule Varvaressos võimaldatud ümberkorraldamisabi käsitleva meetme kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 15. jaanuaril 2009 Kreekalt teatise äriühingule Varvaressos võimaldatud ümberkorraldamisabi käsitleva meetme kohta.

| (3) | Pärast teabevahetust algatas komisjon 9. märtsil 2010 ametliku uurimismenetluse ümberkorraldamisabi suhtes, millest Kreeka oli teavitanud 15. jaanuaril 2009, ning samuti riigigarantii suhtes, mille Kreeka oli äriühingule Varvaressos 2007. aastal ebaseaduslikult andnud. Viimati nimetatud garantiiga seoses märkis komisjon võimalust tühistada oma 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud teavitatud päästmisabi. |
| --- | --- |

(3)

Pärast teabevahetust algatas komisjon 9. märtsil 2010 ametliku uurimismenetluse ümberkorraldamisabi suhtes, millest Kreeka oli teavitanud 15. jaanuaril 2009, ning samuti riigigarantii suhtes, mille Kreeka oli äriühingule Varvaressos 2007. aastal ebaseaduslikult andnud. Viimati nimetatud garantiiga seoses märkis komisjon võimalust tühistada oma 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud teavitatud päästmisabi.

| (4) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Pärast menetluse algatamist esitas Kreeka 28. juulil 2010 oma märkused ja teabe. Ka äriühing Varvaressos esitas 18. juunil 2010 oma märkused ja teabe. Peale selle esitasid muud kolmandad isikud oma märkused 4. juunil 2010, 14. juunil 2010 ja 17. juunil 2010 (4). |
| --- | --- |

(4)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas10. märtsil 2009 (3). Pärast menetluse algatamist esitas Kreeka 28. juulil 2010 oma märkused ja teabe. Ka äriühing Varvaressos esitas 18. juunil 2010 oma märkused ja teabe. Peale selle esitasid muud kolmandad isikud oma märkused 4. juunil 2010, 14. juunil 2010 ja 17. juunil 2010 (4).

| (5) | Komisjon nõudis oma 9. juuli 2010. aasta kirjas täiendavat teavet seoses eespool nimetatud riigiabimeetmetega. Kreeka ametiasutused vastasid 14. septembri 2010. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon nõudis oma 9. juuli 2010. aasta kirjas täiendavat teavet seoses eespool nimetatud riigiabimeetmetega. Kreeka ametiasutused vastasid 14. septembri 2010. aasta kirjaga.

| (6) | Abisaaja taotlusel toimus 14. juulil 2010 koosolek. Seal arutati muudetud ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(6)

Abisaaja taotlusel toimus 14. juulil 2010 koosolek. Seal arutati muudetud ümberkorraldamiskava.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (7) | Äriühing Varvaressos asutati 1975. aastal ning ta tegutseb tekstiiliturul ketrusvabrikuna (lõnga tootmine ja müük). Äriühing ekspordib lõnga 20 riiki, sealhulgas Saksamaale, Prantsusmaale, Austriasse, Itaaliasse, Hispaaniasse, Ühendkuningriiki ja Sloveeniasse. 2009. aastal tegi äriühing 52 % oma müügitehingutest muude ELi riikidega peale Kreeka (57 % 2008. aastal, 67 % 2007. aastal), Kreekaga 42 % (40 % 2008. aastal, 32 % 2007. aastal) ja ELi mittekuuluvate riikidega 6 % (2 % 2008. aastal, 1 % 2007. aastal). |
| --- | --- |

(7)

Äriühing Varvaressos asutati 1975. aastal ning ta tegutseb tekstiiliturul ketrusvabrikuna (lõnga tootmine ja müük). Äriühing ekspordib lõnga 20 riiki, sealhulgas Saksamaale, Prantsusmaale, Austriasse, Itaaliasse, Hispaaniasse, Ühendkuningriiki ja Sloveeniasse. 2009. aastal tegi äriühing 52 % oma müügitehingutest muude ELi riikidega peale Kreeka (57 % 2008. aastal, 67 % 2007. aastal), Kreekaga 42 % (40 % 2008. aastal, 32 % 2007. aastal) ja ELi mittekuuluvate riikidega 6 % (2 % 2008. aastal, 1 % 2007. aastal).

| (8) | 2009. aastal oli äriühingul keskmiselt 205 töötajat (nende arv oli vähenenud võrreldes 2008. aastaga, kui töötajaid oli 212) ja äriühingu käive oli 19 miljonit eurot. 2007. aasta andmete alusel oldi Kreeka tekstiiliturul 10. kohal. Äriühingu osa lõngaturul oli 2008. aastal [...] %. |
| --- | --- |

(8)

2009. aastal oli äriühingul keskmiselt 205 töötajat (nende arv oli vähenenud võrreldes 2008. aastaga, kui töötajaid oli 212) ja äriühingu käive oli 19 miljonit eurot. 2007. aasta andmete alusel oldi Kreeka tekstiiliturul 10. kohal. Äriühingu osa lõngaturul oli 2008. aastal [...] %.

| (9) | Ajavahemikul 2004–2009 vähenes äriühingu aastakäive 28,4 miljonilt eurolt 19,2 miljonile eurole (32 % langus). Ajavahemikul 2006–2009 kandis äriühing akumuleeritud kahjumit, mis suurenes 2 miljonilt eurolt 2006. aastal 17,2 miljonile eurole 2009. aastal. Äriühingu põhilised finantsandmed aastate 2004–2009 kohta on esitatud allpool tabelis 1.

  Tabel 1


  Äriühingu Varvaressos põhilised finantsandmed aastatel 2004–2009












  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Käive | 28,5 | 26,1 | 26,4 | 23,2 | 20,7 | 19,2 |
| Tulu enne maksustamist | 0,02 | –2,8 | –3,3 | –2,7 | –6,3 | –5,5 |
| Akumuleeritud kahjum | Ei ole teada | Ei ole teada | –2 | –5,1 | –11,5 | –17,2 |
| Aktsiakapital | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 | 16,6 |
| Omakapital | 32,9 | 29,1 | 25,5 | 22,4 | 15,9 | 10,3 |
| Võlgnevuste ja omakapitali suhe | 79 % | 106 % | 117 % | 135 % | 216 % | 350 % |
| Allikas: andmed pärinevad ajavahemikku 2004–2009 käsitlevatest finantsaruannetest. |

(9)

Ajavahemikul 2004–2009 vähenes äriühingu aastakäive 28,4 miljonilt eurolt 19,2 miljonile eurole (32 % langus). Ajavahemikul 2006–2009 kandis äriühing akumuleeritud kahjumit, mis suurenes 2 miljonilt eurolt 2006. aastal 17,2 miljonile eurole 2009. aastal. Äriühingu põhilised finantsandmed aastate 2004–2009 kohta on esitatud allpool tabelis 1.

Tabel 1

Äriühingu Varvaressos põhilised finantsandmed aastatel 2004–2009

(miljonit eurot)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Käive

28,5

26,1

26,4

23,2

20,7

19,2

Tulu enne maksustamist

0,02

–2,8

–3,3

–2,7

–6,3

–5,5

Akumuleeritud kahjum

Ei ole teada

Ei ole teada

–2

–5,1

–11,5

–17,2

Aktsiakapital

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

16,6

Omakapital

32,9

29,1

25,5

22,4

15,9

10,3

Võlgnevuste ja omakapitali suhe

79 %

106 %

117 %

135 %

216 %

350 %

Allikas: andmed pärinevad ajavahemikku 2004–2009 käsitlevatest finantsaruannetest.

2.2.   Meetmed

| (10) | Ajavahemikul 2007–2008 kohaldati äriühingu suhtes kahte riigiabimeedet, nimelt teatamata jäetud riigigarantii varasemate laenude graafiku muutmiseks 2007. aasta mais (meede 1) ja teatatud riigigarantii, mis anti uuele äriühingu päästmiseks võetud laenule ja mille komisjon kiitis heaks 2008. aasta juulis (meede 2). 2009. aasta jaanuaris teatas Kreeka ümberkorraldamisabi meetmest otsetoetuse kujul (meede 3). |
| --- | --- |

(10)

Ajavahemikul 2007–2008 kohaldati äriühingu suhtes kahte riigiabimeedet, nimelt teatamata jäetud riigigarantii varasemate laenude graafiku muutmiseks 2007. aasta mais (meede 1) ja teatatud riigigarantii, mis anti uuele äriühingu päästmiseks võetud laenule ja mille komisjon kiitis heaks 2008. aasta juulis (meede 2). 2009. aasta jaanuaris teatas Kreeka ümberkorraldamisabi meetmest otsetoetuse kujul (meede 3).

2.2.1.   2006. aasta saneerimiskava

| (11) | Eespool nimetatud abi saamiseks esitas äriühing Varvaressos 2006. aasta detsembris Kreeka ametiasutustele saneerimiskava „Strateegiline ja äriplaan ajavahemikuks 2006–2011”. Selles kirjeldatakse äriühingu strateegilist eesmärki ja vajalikku tegevust ning samuti prognoosi äriühingu finantspositsiooni kohta ajavahemikul 2006–2011. Kavas nähakse ette: a) erikiudude osakaalu suurenemine kogutootmises [...] %-lt 2007. aastal [...] %-le 2011. aastal eesmärgiga suurendada äriühingu kasumimarginaali; b) kogu tootmisvõimsuse vähendamine [...] tuhandelt tonnilt 2007. aastal [...] tuhandele tonnile ajavahemikul 2008–2011 ning c) äriühingu töötajate arvu vähendamine 237 töötajalt 2007. aastal 217 töötajale 2011. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Eespool nimetatud abi saamiseks esitas äriühing Varvaressos 2006. aasta detsembris Kreeka ametiasutustele saneerimiskava „Strateegiline ja äriplaan ajavahemikuks 2006–2011”. Selles kirjeldatakse äriühingu strateegilist eesmärki ja vajalikku tegevust ning samuti prognoosi äriühingu finantspositsiooni kohta ajavahemikul 2006–2011. Kavas nähakse ette: a) erikiudude osakaalu suurenemine kogutootmises [...] %-lt 2007. aastal [...] %-le 2011. aastal eesmärgiga suurendada äriühingu kasumimarginaali; b) kogu tootmisvõimsuse vähendamine [...] tuhandelt tonnilt 2007. aastal [...] tuhandele tonnile ajavahemikul 2008–2011 ning c) äriühingu töötajate arvu vähendamine 237 töötajalt 2007. aastal 217 töötajale 2011. aastal.

| (12) | Eeldatakse, et äriühingu pikaajalised laenud kogumahus 15,6 miljonit eurot makstakse tagasi 2010. aasta lõpuks. Samuti nähakse ajavahemikuks 2006–2009 ette kulud suurusjärgus [1,0–2,0] miljonit eurot investeerimiseks äriühingu juhtimise ümberkorraldamisse ning kasumlikumate toodete tootmisele üleminekuks. Selleks et heastada ajavahemikul 2000–2005 tehtud ja ettevõtte raskused põhjustanud ebaõnnestunud investeeringud, on ajavahemikul 2007–2011 vaja riigiabi 13,5 miljonit eurot. Eeldatakse, et ärihing muutub elujõuliseks 2010. aastal, kui tema tulu enne maksustamist on 1 miljon eurot ja kasumimarginaal on 3,5 % (2011. aastal positiivne tulu enne maksustamist 0,8 miljonit eurot ja kasumimarginaal 2,6 %). Oodatakse müügi kasvu 26,2 miljonilt eurolt 2006. aastal 29,3 miljonile eurole 2011. aastal (12 % kasv). |
| --- | --- |

(12)

Eeldatakse, et äriühingu pikaajalised laenud kogumahus 15,6 miljonit eurot makstakse tagasi 2010. aasta lõpuks. Samuti nähakse ajavahemikuks 2006–2009 ette kulud suurusjärgus [1,0–2,0] miljonit eurot investeerimiseks äriühingu juhtimise ümberkorraldamisse ning kasumlikumate toodete tootmisele üleminekuks. Selleks et heastada ajavahemikul 2000–2005 tehtud ja ettevõtte raskused põhjustanud ebaõnnestunud investeeringud, on ajavahemikul 2007–2011 vaja riigiabi 13,5 miljonit eurot. Eeldatakse, et ärihing muutub elujõuliseks 2010. aastal, kui tema tulu enne maksustamist on 1 miljon eurot ja kasumimarginaal on 3,5 % (2011. aastal positiivne tulu enne maksustamist 0,8 miljonit eurot ja kasumimarginaal 2,6 %). Oodatakse müügi kasvu 26,2 miljonilt eurolt 2006. aastal 29,3 miljonile eurole 2011. aastal (12 % kasv).

2.2.2.   Meede 1: 2007. aastal antud teatamata riigigarantii

| (13) | Kreeka andis 30. mail 2007 välja ministri otsuse, millega anti äriühingule Varvaressos riigigarantii kui tagatis äriühingu varasemate, 22,7 miljoni euro suuruste laenude graafiku muutmiseks. Garantii pidi hõlmama 80 % laenudest, st 18,2 miljonit eurot, kuid ületas tegelikult garantii aluseks oleva laenu kogusumma (vt allpool põhjendus 16). |
| --- | --- |

(13)

Kreeka andis 30. mail 2007 välja ministri otsuse, millega anti äriühingule Varvaressos riigigarantii kui tagatis äriühingu varasemate, 22,7 miljoni euro suuruste laenude graafiku muutmiseks. Garantii pidi hõlmama 80 % laenudest, st 18,2 miljonit eurot, kuid ületas tegelikult garantii aluseks oleva laenu kogusumma (vt allpool põhjendus 16).

| (14) | Enne graafiku muutmist 2007. aastal oli ainult osa äriühingu kinnisvarast kaetud hüpoteegiga tema laenude katteks. 2007. aastal toimunud graafikumuutmise raames kaeti hüpoteegiga ka äriühingu ülejäänud kinnisvara. See hüpoteek seati äriühingule laenu andnud pankade, mitte aga riigi kasuks. Kuid Kreeka õigusaktide (5) kohaselt peab riik enne garantii väljamaksmist saama esimesena tagatised garanteeritud laenude eest. |
| --- | --- |

(14)

Enne graafiku muutmist 2007. aastal oli ainult osa äriühingu kinnisvarast kaetud hüpoteegiga tema laenude katteks. 2007. aastal toimunud graafikumuutmise raames kaeti hüpoteegiga ka äriühingu ülejäänud kinnisvara. See hüpoteek seati äriühingule laenu andnud pankade, mitte aga riigi kasuks. Kuid Kreeka õigusaktide (5) kohaselt peab riik enne garantii väljamaksmist saama esimesena tagatised garanteeritud laenude eest.

| (15) | Komisjonile sellest meetmest ei teatatud; selle asemel täpsustas Kreeka 5. novembril 2007. aastal päästmisabist teatades, et äriühing ei olnud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi saanud. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile sellest meetmest ei teatatud; selle asemel täpsustas Kreeka 5. novembril 2007. aastal päästmisabist teatades, et äriühing ei olnud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi saanud.

| (16) | See meede põhines teatamata jäetud garantiikaval, mille Kreeka rahandusministeerium kiitis heaks 26. jaanuaril 2007. Selle kava kohaselt anti riigigarantii 31. detsembri 2006. aasta seisuga tasumata võlgade (mille tähtaeg kas oli saabunud või veel ei olnud saabunud) vormistamiseks uueks laenuks. Asjaomased laenud anti tööstuse, kaevandamise, loomakasvatuse ja hotellindusega tegelevatele, Põhja-Kreekas Imathia piirkonnas asutatud ja tegutsevatele äriühingutele põhivarasse ja käibekapitali investeerimiseks. Kavas ei nähtud ette preemia maksmist riigigarantii eest. Kava ühe punkti alusel hõlmas garantii lõpuks maksimaalselt 30 miljoni euro suurust summat (pluss intressi), seega garantii aluseks olevate laenude kogusummast (22,7 miljonit eurot) suuremat summat (6). |
| --- | --- |

(16)

See meede põhines teatamata jäetud garantiikaval, mille Kreeka rahandusministeerium kiitis heaks 26. jaanuaril 2007. Selle kava kohaselt anti riigigarantii 31. detsembri 2006. aasta seisuga tasumata võlgade (mille tähtaeg kas oli saabunud või veel ei olnud saabunud) vormistamiseks uueks laenuks. Asjaomased laenud anti tööstuse, kaevandamise, loomakasvatuse ja hotellindusega tegelevatele, Põhja-Kreekas Imathia piirkonnas asutatud ja tegutsevatele äriühingutele põhivarasse ja käibekapitali investeerimiseks. Kavas ei nähtud ette preemia maksmist riigigarantii eest. Kava ühe punkti alusel hõlmas garantii lõpuks maksimaalselt 30 miljoni euro suurust summat (pluss intressi), seega garantii aluseks olevate laenude kogusummast (22,7 miljonit eurot) suuremat summat (6).

2.2.3.   Meede 2: 2008. aastal antud teatatud riigigarantii

| (17) | Komisjon kiitis 16. juulil 2008 heaks äriühingule Varvaressos ette nähtud teatatud päästmisabi 2,4 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kujul (7). Otsuste vastuvõtmisel tugineti teabele, et äriühing ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi (8) ning oli seega abikõlblik päästmisabi saamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon kiitis 16. juulil 2008 heaks äriühingule Varvaressos ette nähtud teatatud päästmisabi 2,4 miljoni euro suurusele laenule antud riigigarantii kujul (7). Otsuste vastuvõtmisel tugineti teabele, et äriühing ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi (8) ning oli seega abikõlblik päästmisabi saamiseks.

| (18) | Garantii anti tagajale (riigile) preemiat maksmata ning hõlmas kogu laenusummat, st 2,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(18)

Garantii anti tagajale (riigile) preemiat maksmata ning hõlmas kogu laenusummat, st 2,4 miljonit eurot.

| (19) | Kreeka ametiasutuste poolt 5. novembril 2007 meetme kohta esitatud teatisest selgub, et abi kogusummast rahastatakse [1–2] miljoni euroga järgmisi investeeringuid: a) äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine ([...] miljonit eurot) ajavahemikul 2006–2009 ning b) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek ([...] miljonit eurot) ajavahemikul 2007–2009. Need investeeringud sisaldusid ka 15. jaanuaril 2009 esitatud ümberkorraldamiskavas ja need kavatseti teha kavaga hõlmatud ajavahemikul (vt allpool põhjendused 22–23 ja 42–43). |
| --- | --- |

(19)

Kreeka ametiasutuste poolt 5. novembril 2007 meetme kohta esitatud teatisest selgub, et abi kogusummast rahastatakse [1–2] miljoni euroga järgmisi investeeringuid: a) äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine ([...] miljonit eurot) ajavahemikul 2006–2009 ning b) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek ([...] miljonit eurot) ajavahemikul 2007–2009. Need investeeringud sisaldusid ka 15. jaanuaril 2009 esitatud ümberkorraldamiskavas ja need kavatseti teha kavaga hõlmatud ajavahemikul (vt allpool põhjendused 22–23 ja 42–43).

2.2.4.   Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal

| (20) | Kreeka teatas 15. jaanuaril 2009. aastal 14 miljoni euro suuruse otsetoetuse andmisest eesmärgiga rahastada äriühingu ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(20)

Kreeka teatas 15. jaanuaril 2009. aastal 14 miljoni euro suuruse otsetoetuse andmisest eesmärgiga rahastada äriühingu ümberkorraldamiskava.

| (21) | Esitatud ümberkorraldamiskava kohaselt tulenesid äriühingu raskused ajavahemikul 2000–2005 ellu viidud investeerimiskavaga kaasnenud suurtest finantskuludest, suurtest tegevuskuludest ja vajakajäämistest juhtimises. |
| --- | --- |

(21)

Esitatud ümberkorraldamiskava kohaselt tulenesid äriühingu raskused ajavahemikul 2000–2005 ellu viidud investeerimiskavaga kaasnenud suurtest finantskuludest, suurtest tegevuskuludest ja vajakajäämistest juhtimises.

| (22) | Kava hõlmab ajavahemikku 2006–2011. Seda on ametliku uurimismenetluse jooksul nõuetekohaselt ajakohastatud ja kohandatud. Ümberkorraldamisprotsessi peaeesmärk on enamiku äriühingu pangalaenude täielik tagasimaksmine (sealhulgas selle pangalaenu tagasimaksmine, mille suhtes kiideti 2008. aasta juulis heaks päästmisabi andmine), tootmise ja töötajate arvu vähendamine, (9) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek (erilõngade tootmise osakaal kogutootmisest peab 2012. aastaks jõudma [...] %-le) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine. |
| --- | --- |

(22)

Kava hõlmab ajavahemikku 2006–2011. Seda on ametliku uurimismenetluse jooksul nõuetekohaselt ajakohastatud ja kohandatud. Ümberkorraldamisprotsessi peaeesmärk on enamiku äriühingu pangalaenude täielik tagasimaksmine (sealhulgas selle pangalaenu tagasimaksmine, mille suhtes kiideti 2008. aasta juulis heaks päästmisabi andmine), tootmise ja töötajate arvu vähendamine, (9) kasumlikumate toodete tootmisele üleminek (erilõngade tootmise osakaal kogutootmisest peab 2012. aastaks jõudma [...] %-le) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine.

| (23) | Ümberkorraldamiskava kolme stsenaariumi (keskmine, parim ja halvim) kohaselt suudab äriühing oma pikaajalise elujõulisuse taastada 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(23)

Ümberkorraldamiskava kolme stsenaariumi (keskmine, parim ja halvim) kohaselt suudab äriühing oma pikaajalise elujõulisuse taastada 2011. aasta lõpuks.

| (24) | Kõigi kolme stsenaariumi puhul oodatakse, et äriühingu müük suureneb ning kulud ja kulutused (amortisatsioonita) vähenevad. Sellest tulenevalt eeldatakse, et äriühingu EBT + D (10) on 2010. aastal negatiivne ja 2011. aastal, st ümberkorraldamisperioodi lõpus, positiivne. Samas on äriühingu ROE (11) 2011. aastal suurem kui tema laenukulud (12) (keskmise ja parima stsenaariumi puhul) või nende kuludega võrdne (halvima stsenaariumi puhul). |
| --- | --- |

(24)

Kõigi kolme stsenaariumi puhul oodatakse, et äriühingu müük suureneb ning kulud ja kulutused (amortisatsioonita) vähenevad. Sellest tulenevalt eeldatakse, et äriühingu EBT + D (10) on 2010. aastal negatiivne ja 2011. aastal, st ümberkorraldamisperioodi lõpus, positiivne. Samas on äriühingu ROE (11) 2011. aastal suurem kui tema laenukulud (12) (keskmise ja parima stsenaariumi puhul) või nende kuludega võrdne (halvima stsenaariumi puhul).

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (25) | Komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, et abimeetmete kokkusobivust hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (13). Seepärast hindas komisjon abimeetmeid esialgu nimetatud suunistes sätestatud kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon märkis oma otsuses menetluse algatamise kohta, et abimeetmete kokkusobivust hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”) (13). Seepärast hindas komisjon abimeetmeid esialgu nimetatud suunistes sätestatud kriteeriumide alusel.

| (26) | Kõigepealt märkis komisjon, et Kreeka ei olnud talle teatanud varasemast äriühingule Varvaressos 2007. aasta mais antud riigigarantiist. Samuti märkis komisjon, et Kreeka oli talle oma 2007. aasta novembri teatises päästmisabi kohta teada andnud, et äriühing ei olnud saanud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Sellest tulenevalt kahtles komisjon, kas ta oleks oma 2008. aasta juuli otsuses pidanud äriühingut päästmisabi jaoks abikõlblikuks, kui Kreeka ei oleks esitanud ebaõiget teavet 2007. aasta garantii kohta. |
| --- | --- |

(26)

Kõigepealt märkis komisjon, et Kreeka ei olnud talle teatanud varasemast äriühingule Varvaressos 2007. aasta mais antud riigigarantiist. Samuti märkis komisjon, et Kreeka oli talle oma 2007. aasta novembri teatises päästmisabi kohta teada andnud, et äriühing ei olnud saanud varem päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Sellest tulenevalt kahtles komisjon, kas ta oleks oma 2008. aasta juuli otsuses pidanud äriühingut päästmisabi jaoks abikõlblikuks, kui Kreeka ei oleks esitanud ebaõiget teavet 2007. aasta garantii kohta.

| (27) | Teiseks, 2007. aasta garantiid silmas pidades seadis komisjon kahtluse alla ka äriühingu abikõlblikkuse teatatud ümberkorraldamisabi puhul, st kas järgiti nn ühekordse abi põhimõtet. |
| --- | --- |

(27)

Teiseks, 2007. aasta garantiid silmas pidades seadis komisjon kahtluse alla ka äriühingu abikõlblikkuse teatatud ümberkorraldamisabi puhul, st kas järgiti nn ühekordse abi põhimõtet.

| (28) | Abisaaja kui raskustes oleva äriühingu staatuse kohta märkis komisjon, et arvestades äriühingu Varvaressos poolt viimastel aastatel kantud kahju ja tema müügi vähenemist, võib nimetatud äriühingu kvalifitseerida raskustes äriühinguna. Komisjon kahtles siiski, kas äriühing Varvaressos oli tõepoolest raskustes, kui talle 2007. aastal garantii anti, sest väidetavalt oleks äriühing suutnud oma varasemate laenude graafikuid muuta samade pankadega ka riigi sekkumiseta. |
| --- | --- |

(28)

Abisaaja kui raskustes oleva äriühingu staatuse kohta märkis komisjon, et arvestades äriühingu Varvaressos poolt viimastel aastatel kantud kahju ja tema müügi vähenemist, võib nimetatud äriühingu kvalifitseerida raskustes äriühinguna. Komisjon kahtles siiski, kas äriühing Varvaressos oli tõepoolest raskustes, kui talle 2007. aastal garantii anti, sest väidetavalt oleks äriühing suutnud oma varasemate laenude graafikuid muuta samade pankadega ka riigi sekkumiseta.

| (29) | Elujõulisuse taastamise osas kahtles komisjon ümberkorraldamiskava ajakavas, milles kohaselt loodeti pikaajaline elujõulisus saavutada 2009. aasta lõpuks. Kuna 2009. aasta oli jõudnud lõpule ja ümberkorraldamise peamise osani ei olnud veel jõutud, leidis komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ette nähtud ajakava ei saa enam realistlikuks pidada. |
| --- | --- |

(29)

Elujõulisuse taastamise osas kahtles komisjon ümberkorraldamiskava ajakavas, milles kohaselt loodeti pikaajaline elujõulisus saavutada 2009. aasta lõpuks. Kuna 2009. aasta oli jõudnud lõpule ja ümberkorraldamise peamise osani ei olnud veel jõutud, leidis komisjon, et pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ette nähtud ajakava ei saa enam realistlikuks pidada.

| (30) | Lisaks olid komisjonil kahtlused seoses ketrusturu kohta esitatud uurimustega, mis pärinesid aastast 2007. Võttes arvesse, et möödunud oli juba kaks aastat ja et selle aja jooksul olid maailma majanduses toimunud märkimisväärsed muutused, oli võimalik, et need uurimused olid vananenud. Seepärast palus komisjon uusi andmeid ja prognoose ning uuemaid turu-uuringuid. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks olid komisjonil kahtlused seoses ketrusturu kohta esitatud uurimustega, mis pärinesid aastast 2007. Võttes arvesse, et möödunud oli juba kaks aastat ja et selle aja jooksul olid maailma majanduses toimunud märkimisväärsed muutused, oli võimalik, et need uurimused olid vananenud. Seepärast palus komisjon uusi andmeid ja prognoose ning uuemaid turu-uuringuid.

| (31) | Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimisega seoses väljendas komisjon kahtlusi kahe kavandatud kompensatsioonimeetme suhtes. Nendeks olid: a) äriühingu kolmest vabrikust ühe, nimelt Naoussas asuva vabriku sulgemine ning b) osaluse müük tütarettevõtjas Thiva Ginning Mills SA. Mõlemat nimetatud meedet peeti eelkõige vajalikuks abisaaja pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks ning seega ei kompenseerinud need äriühingu konkurentide jaoks konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(31)

Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimisega seoses väljendas komisjon kahtlusi kahe kavandatud kompensatsioonimeetme suhtes. Nendeks olid: a) äriühingu kolmest vabrikust ühe, nimelt Naoussas asuva vabriku sulgemine ning b) osaluse müük tütarettevõtjas Thiva Ginning Mills SA. Mõlemat nimetatud meedet peeti eelkõige vajalikuks abisaaja pikaajalise elujõulisuse saavutamiseks ning seega ei kompenseerinud need äriühingu konkurentide jaoks konkurentsi moonutamist.

| (32) | Peale selle leidis komisjon seoses abi minimaalses ulatuses andmisega, et äriühing Varvaressos on hindamise seisukohast suur äriühing (2006. aastal oli selle aastakäive 28 miljonit eurot), ning märkis, et äriühing asub piirkonnas, mis oli abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt. Eespool toodu alusel oli komisjon seisukohal, et äriühingu oma panus peab põhimõtteliselt olema vähemalt 40 % kava kogumaksumusest. |
| --- | --- |

(32)

Peale selle leidis komisjon seoses abi minimaalses ulatuses andmisega, et äriühing Varvaressos on hindamise seisukohast suur äriühing (2006. aastal oli selle aastakäive 28 miljonit eurot), ning märkis, et äriühing asub piirkonnas, mis oli abikõlblik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt. Eespool toodu alusel oli komisjon seisukohal, et äriühingu oma panus peab põhimõtteliselt olema vähemalt 40 % kava kogumaksumusest.

4.   KREEKA MÄRKUSED

| (33) | Kreeka ametiasutuste poolt väidetava riigiabimeetme kohta esitatud teabe võib kokku võtta järgmiselt: |
| --- | --- |

(33)

Kreeka ametiasutuste poolt väidetava riigiabimeetme kohta esitatud teabe võib kokku võtta järgmiselt:

4.1.   2007. aasta garantii kui riigiabi

| (34) | Kreeka tunnistab, et andis 2007. aasta mais riigigarantii. Ta väidab siiski, et tegemist ei olnud riigiabiga. Eelkõige väidab Kreeka järgmist: a) laenu andnud pangad oleksid nõustunud graafiku muutmisega ka ilma riigigarantiita; b) puudus vajadus riigigarantii järele, sest laenud olid graafiku muutmise ajal piisavalt kaetud varaga, mille väärtus oli tagastamata laenu summast suurem, ning c) 2007. aasta riigigarantii ei parandanud äriühingu suutlikkust hankida kapitaliturul rahalisi vahendeid, sest äriühing Varvaressos suutis rahalisi vahendeid ise hankida. |
| --- | --- |

(34)

Kreeka tunnistab, et andis 2007. aasta mais riigigarantii. Ta väidab siiski, et tegemist ei olnud riigiabiga. Eelkõige väidab Kreeka järgmist: a) laenu andnud pangad oleksid nõustunud graafiku muutmisega ka ilma riigigarantiita; b) puudus vajadus riigigarantii järele, sest laenud olid graafiku muutmise ajal piisavalt kaetud varaga, mille väärtus oli tagastamata laenu summast suurem, ning c) 2007. aasta riigigarantii ei parandanud äriühingu suutlikkust hankida kapitaliturul rahalisi vahendeid, sest äriühing Varvaressos suutis rahalisi vahendeid ise hankida.

4.2.   Abisaaja kui 2007. aastal raskustes olnud ettevõte

| (35) | Kreeka väidab, et äriühing Varvaressos oli 2007. aastal tõepoolest raskustes ning et vaid tänu märkimisväärse väärtusega omandiõiguseta varadele oli tal finantsturgudele juurdepääs ilma riigigarantiita. |
| --- | --- |

(35)

Kreeka väidab, et äriühing Varvaressos oli 2007. aastal tõepoolest raskustes ning et vaid tänu märkimisväärse väärtusega omandiõiguseta varadele oli tal finantsturgudele juurdepääs ilma riigigarantiita.

| (36) | Samuti väidab Kreeka, et laenugraafiku muutmine 2007. aastal ei olnud piisav, et äriühing oleks suutnud rahastada oma ümberkorraldamist. Seda kasutati vaid olemasoleva suure võla ümberkorraldamiseks. Uusi rahalisi vahendeid oli ikkagi vaja ning neid ei saadud 2007. aastal graafiku muutmise abil. Seepärast ei suutnud äriühing ise oma elujõulisust taastada ning riigi sekkumine oli asjakohane. Seetõttu vastab äriühing Varvaressos päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kriteeriumile. |
| --- | --- |

(36)

Samuti väidab Kreeka, et laenugraafiku muutmine 2007. aastal ei olnud piisav, et äriühing oleks suutnud rahastada oma ümberkorraldamist. Seda kasutati vaid olemasoleva suure võla ümberkorraldamiseks. Uusi rahalisi vahendeid oli ikkagi vaja ning neid ei saadud 2007. aastal graafiku muutmise abil. Seepärast ei suutnud äriühing ise oma elujõulisust taastada ning riigi sekkumine oli asjakohane. Seetõttu vastab äriühing Varvaressos päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 kriteeriumile.

| (37) | Seda arvesse võttes väidab Kreeka, et kui 2007. aasta meedet käsitatakse riigiabina, siis oli äriühing abikõlblik päästmis- ja ümberkorraldamisabi saamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Seda arvesse võttes väidab Kreeka, et kui 2007. aasta meedet käsitatakse riigiabina, siis oli äriühing abikõlblik päästmis- ja ümberkorraldamisabi saamiseks.

4.3.   Nn ühekordse abi põhimõte

| (38) | Kreeka sõnul võimaldati kõigi kolme kontrollitava meetme (2007. aasta riigigarantii, 2008. aasta riigigarantii ja teatatud otsetoetus) kasutamist eesmärgiga hõlbustada ühe ümberkorraldamiskava rakendamist. |
| --- | --- |

(38)

Kreeka sõnul võimaldati kõigi kolme kontrollitava meetme (2007. aasta riigigarantii, 2008. aasta riigigarantii ja teatatud otsetoetus) kasutamist eesmärgiga hõlbustada ühe ümberkorraldamiskava rakendamist.

| (39) | Äriühing Varvaressos taotles 2006. aasta detsembris päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning esitas sama kava, millest komisjoni hiljem 2009. aasta jaanuaris teavitati. Ajaline erinevus päästmis- ja ümberkorraldamisabi taotluse Kreeka ametiasutustele esitamise (detsember 2006) ja 2009. aasta otsetoetusest teatamise (jaanuar 2009) vahel tulenes ainult haldusprobleemidest, mitte aga taas esile kerkinud raskustest ja korduvast vajadusest riigi sekkumise järele. |
| --- | --- |

(39)

Äriühing Varvaressos taotles 2006. aasta detsembris päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning esitas sama kava, millest komisjoni hiljem 2009. aasta jaanuaris teavitati. Ajaline erinevus päästmis- ja ümberkorraldamisabi taotluse Kreeka ametiasutustele esitamise (detsember 2006) ja 2009. aasta otsetoetusest teatamise (jaanuar 2009) vahel tulenes ainult haldusprobleemidest, mitte aga taas esile kerkinud raskustest ja korduvast vajadusest riigi sekkumise järele.

| (40) | Samuti oli 2007. aasta garantii (meede 1) ette nähtud äriühingu finantsprobleemide lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Ülejäänud meetmete eesmärk oli kõrvaldada äriühingu finantsprobleemid pikas perspektiivis. Samas olid kõik kolm meedet ühesugust laadi, sest nad kõik olid seotud äriühingu pangalaenude probleemiga. |
| --- | --- |

(40)

Samuti oli 2007. aasta garantii (meede 1) ette nähtud äriühingu finantsprobleemide lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Ülejäänud meetmete eesmärk oli kõrvaldada äriühingu finantsprobleemid pikas perspektiivis. Samas olid kõik kolm meedet ühesugust laadi, sest nad kõik olid seotud äriühingu pangalaenude probleemiga.

| (41) | Lõpetuseks väidab Kreeka, et kõik kolm meedet on sama ümberkorraldamisprotsessi osad ning seega ei ole rikutud nn ühekordse abi põhimõtet. |
| --- | --- |

(41)

Lõpetuseks väidab Kreeka, et kõik kolm meedet on sama ümberkorraldamisprotsessi osad ning seega ei ole rikutud nn ühekordse abi põhimõtet.

4.4.   Ümberkorraldamiskulud ja abisaaja panus

| (42) | Ümberkorraldamiskulud koosnevad pikaajaliste pangalaenude restruktureerimisest (23 miljonit eurot), töötajaskonna restruktureerimisest (1 miljon eurot), investeeringutest (3 miljonit eurot) ja vara restruktureerimisest (1 miljon eurot). Kulud kokku on 28 miljonit eurot (14). |
| --- | --- |

(42)

Ümberkorraldamiskulud koosnevad pikaajaliste pangalaenude restruktureerimisest (23 miljonit eurot), töötajaskonna restruktureerimisest (1 miljon eurot), investeeringutest (3 miljonit eurot) ja vara restruktureerimisest (1 miljon eurot). Kulud kokku on 28 miljonit eurot (14).

| (43) | Kreeka väidab, et ümberkorraldamise kogukulud rahastatakse riigiabist 14 miljoni euro ulatuses ja abisaaja panusest 14 miljoni euro ulatuses. Abisaaja panus hõlmab tulusid summas [...] eurot ja 1 miljon eurot, mis saadi osaluse müügist tütarettevõtjas 2007. aastal. |
| --- | --- |

(43)

Kreeka väidab, et ümberkorraldamise kogukulud rahastatakse riigiabist 14 miljoni euro ulatuses ja abisaaja panusest 14 miljoni euro ulatuses. Abisaaja panus hõlmab tulusid summas [...] eurot ja 1 miljon eurot, mis saadi osaluse müügist tütarettevõtjas 2007. aastal.

4.5.   Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine

| (44) | Kompensatsioonimeetmetega seoses nähti kavas esialgu (enne ametliku uurimismenetluse algatamist) ette järgmised meetmed: a) äriühingu kolmest vabrikust ühes tegevuse lõpetamine, millega alustati 2007. aastal ja mis viidi lõpule 2008. aastal; ning b) tütarettevõtjas osaluse müük, mis leidis aset 2007. aastal. Äriühing väitis, et see tütarettevõtja tegutses aastatel 2005 ja 2006 kahjumiga. |
| --- | --- |

(44)

Kompensatsioonimeetmetega seoses nähti kavas esialgu (enne ametliku uurimismenetluse algatamist) ette järgmised meetmed: a) äriühingu kolmest vabrikust ühes tegevuse lõpetamine, millega alustati 2007. aastal ja mis viidi lõpule 2008. aastal; ning b) tütarettevõtjas osaluse müük, mis leidis aset 2007. aastal. Äriühing väitis, et see tütarettevõtja tegutses aastatel 2005 ja 2006 kahjumiga.

| (45) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas Kreeka ettepaneku järgmiste alternatiivsete kompensatsioonimeetmete võtmiseks:






  — | äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist; |
| --- | --- | --- |

(45)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist esitas Kreeka ettepaneku järgmiste alternatiivsete kompensatsioonimeetmete võtmiseks:

—

äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist;

| — | keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

—

keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.

| (46) | Kreeka väidab, et on olemas põhjused, mis õigustavad leebemaid kompensatsioonimeetmeid ja vähendavad abisaaja panust äriühingu Varvaressos puhul. |
| --- | --- |

(46)

Kreeka väidab, et on olemas põhjused, mis õigustavad leebemaid kompensatsioonimeetmeid ja vähendavad abisaaja panust äriühingu Varvaressos puhul.

| (47) | Eelkõige väidab Kreeka, et äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond. Imathia töötuse määr on kaks korda suurem riigi keskmisest ning piirkonna SKP on 70 % riigi keskmisest. Samas vähenes tekstiili-/rõivaettevõtjate arv Imathias 2008. aastal 296-lt 181-le (langus 39 %). Peale selle, enam kui kümne töötajaga äriühingutes on viimaste aastate jooksul kaotatud 56 % töökohtadest. |
| --- | --- |

(47)

Eelkõige väidab Kreeka, et äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond. Imathia töötuse määr on kaks korda suurem riigi keskmisest ning piirkonna SKP on 70 % riigi keskmisest. Samas vähenes tekstiili-/rõivaettevõtjate arv Imathias 2008. aastal 296-lt 181-le (langus 39 %). Peale selle, enam kui kümne töötajaga äriühingutes on viimaste aastate jooksul kaotatud 56 % töökohtadest.

| (48) | Samuti väidab Kreeka, et äriühingu Varvaressos suurus on alates 2006. aastast märkimisväärselt vähenenud, sest üks tema kolmest vabrikust suleti ja müüdi ka tütarettevõtja. Vabriku sulgemise tulemusel vähenes tööjõud [...] inimtundi ja tootmisvõimsus 30 %, mis on peale kõige pöördumatu (seadmete lammutamise või müügi tõttu). Tütarettevõtja müümise tõttu vähenes aastakäive 6,7 miljonit eurot. Kokkuvõttes vähenes äriühingu turuosa müügiväärtuse seisukohast 27 % ja müügimahu mõttes 30 %. Lisaks lahkus äriühing täielikult Eestist, Ungarist ja Rumeeniast ning osaliselt Austriast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Ühendkuningriigist, Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Itaaliast ja Poolast (turult lahkumise määr jäi vahemikku [...] % ja [...] %). |
| --- | --- |

(48)

Samuti väidab Kreeka, et äriühingu Varvaressos suurus on alates 2006. aastast märkimisväärselt vähenenud, sest üks tema kolmest vabrikust suleti ja müüdi ka tütarettevõtja. Vabriku sulgemise tulemusel vähenes tööjõud [...] inimtundi ja tootmisvõimsus 30 %, mis on peale kõige pöördumatu (seadmete lammutamise või müügi tõttu). Tütarettevõtja müümise tõttu vähenes aastakäive 6,7 miljonit eurot. Kokkuvõttes vähenes äriühingu turuosa müügiväärtuse seisukohast 27 % ja müügimahu mõttes 30 %. Lisaks lahkus äriühing täielikult Eestist, Ungarist ja Rumeeniast ning osaliselt Austriast, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Ühendkuningriigist, Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Itaaliast ja Poolast (turult lahkumise määr jäi vahemikku [...] % ja [...] %).

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (49) | Äriühing Varvaressos esitas komisjonile oma märkused. Tema argumendid kattusid suures osas Kreeka ametiasutuste esitatud väidetega. |
| --- | --- |

(49)

Äriühing Varvaressos esitas komisjonile oma märkused. Tema argumendid kattusid suures osas Kreeka ametiasutuste esitatud väidetega.

| (50) | Lisaks esitasid komisjonile oma märkused muud kolmandad isikud, kes olid seotud äriühingu Varvaressos tegevusega või keda see tegevus mõjutas. Kõikides märkustes tunnustati abisaaja tähtsust nii kohaliku majanduse arendajana kui ka eduka äriühinguna. Lisaks märgiti, et äriühingu tegevuse lõpetamine vähendaks märkimisväärselt tööhõivet ja tootmisvõimsust Kreekas, eelkõige Imathias. Samuti väideti, et arvestades äriühingu Varvaressos minimaalset turuosa, ei põhjusta äriühingule antud abi konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks esitasid komisjonile oma märkused muud kolmandad isikud, kes olid seotud äriühingu Varvaressos tegevusega või keda see tegevus mõjutas. Kõikides märkustes tunnustati abisaaja tähtsust nii kohaliku majanduse arendajana kui ka eduka äriühinguna. Lisaks märgiti, et äriühingu tegevuse lõpetamine vähendaks märkimisväärselt tööhõivet ja tootmisvõimsust Kreekas, eelkõige Imathias. Samuti väideti, et arvestades äriühingu Varvaressos minimaalset turuosa, ei põhjusta äriühingule antud abi konkurentsimoonutusi.

6.   HINDAMINE: ABI OLEMASOLU

6.1.   Meetmed 1 ja 2: 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid

| (51) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega selleks, et meedet võiks käsitada riigiabina, peab ta vastama järgmistele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(51)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega selleks, et meedet võiks käsitada riigiabina, peab ta vastama järgmistele kriteeriumidele.

| (52) | Esiteks peab meetme kasutamist võimaldama liikmesriik või tuleb seda teha riigi vahenditest. Riigigarantiid seavad ohtu riigi vahendid, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Peale selle tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Lisaks antakse riigigarantii pädevate ministrite otsuse alusel. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingule Varvaressos 2007. ja 2008. aastal garantii andmine Kreeka rahandusministeeriumi otsus. Seega on riigi vahendite kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(52)

Esiteks peab meetme kasutamist võimaldama liikmesriik või tuleb seda teha riigi vahenditest. Riigigarantiid seavad ohtu riigi vahendid, sest garantii makstakse välja riigi eelarvest. Peale selle tähendab igasugune garantii, mida ei ole nõuetekohaselt hüvitatud, riigi rahaliste vahendite kaotamist. Lisaks antakse riigigarantii pädevate ministrite otsuse alusel. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingule Varvaressos 2007. ja 2008. aastal garantii andmine Kreeka rahandusministeeriumi otsus. Seega on riigi vahendite kriteerium täidetud.

| (53) | Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Komisjon leiab, et kaks kõnealust garantiid on andnud äriühingule Varvaressos põhjendamatu eelise. Komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; edaspidi „garantiiteatis”) (15) punktides 2.2 ja 3.2 sätestatud põhjustel saab laenusaaja eelise, kui ta ei maksa garantii eest turupõhist hinda. Mõnel juhul ei pruugi laenusaaja kui finantsraskustes olev firma leida finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle raha laenama mis tahes tingimustel ilma riigigarantiita. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks peab meede andma abisaajale eelise. Komisjon leiab, et kaks kõnealust garantiid on andnud äriühingule Varvaressos põhjendamatu eelise. Komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes; edaspidi „garantiiteatis”) (15) punktides 2.2 ja 3.2 sätestatud põhjustel saab laenusaaja eelise, kui ta ei maksa garantii eest turupõhist hinda. Mõnel juhul ei pruugi laenusaaja kui finantsraskustes olev firma leida finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle raha laenama mis tahes tingimustel ilma riigigarantiita.

| (54) | Garantiiteatise punktis 3.2 on komisjon sätestanud neli kumulatiivset tingimust, mida ta peab piisavaks, et välistada riigiabi andmine (st eelis) garantii kujul. Nendeks on:






  — | laenusaaja ei ole finantsraskustes; |
| --- | --- | --- |

(54)

Garantiiteatise punktis 3.2 on komisjon sätestanud neli kumulatiivset tingimust, mida ta peab piisavaks, et välistada riigiabi andmine (st eelis) garantii kujul. Nendeks on:

—

laenusaaja ei ole finantsraskustes;

| — | garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust; |
| --- | --- |

—

garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust;

| — | garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta; |
| --- | --- |

—

garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta;

| — | garantii eest on makstud turupõhist hinda. |
| --- | --- |

—

garantii eest on makstud turupõhist hinda.

| (55) | Kohaldades neid kriteeriume kõnealuse juhtumi suhtes, leiab komisjon järgmist:






  — | äriühing Varvaressos oli finantsraskustes (16) nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta garantii andmise ajal; |
| --- | --- | --- |

(55)

Kohaldades neid kriteeriume kõnealuse juhtumi suhtes, leiab komisjon järgmist:

—

äriühing Varvaressos oli finantsraskustes (16) nii 2007. aasta kui ka 2008. aasta garantii andmise ajal;

| — | teiseks, nagu on näidatud põhjendustes 13, 16 ja 18, katsid 2007. ja 2008. aasta garantiid mõlemad enam kui 100 % laenust; |
| --- | --- |

—

teiseks, nagu on näidatud põhjendustes 13, 16 ja 18, katsid 2007. ja 2008. aasta garantiid mõlemad enam kui 100 % laenust;

| — | kolmandaks, 2007. aasta garantii puhul märgib komisjon, et garantii ulatust ei olnud selle andmise ajal võimalik nõuetekohaselt mõõta. Seda kinnitab asjaolu, et vastavalt Kreeka ametiasutuste edastatud teabele (vt eespool põhjendused 13 ja 16) pidi garantii esialgu katma 80 % laenust ehk 18,2 miljonit eurot, kuid lõpuks kattis garantiikava ühe sätte alusel 30 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kolmandaks, 2007. aasta garantii puhul märgib komisjon, et garantii ulatust ei olnud selle andmise ajal võimalik nõuetekohaselt mõõta. Seda kinnitab asjaolu, et vastavalt Kreeka ametiasutuste edastatud teabele (vt eespool põhjendused 13 ja 16) pidi garantii esialgu katma 80 % laenust ehk 18,2 miljonit eurot, kuid lõpuks kattis garantiikava ühe sätte alusel 30 miljonit eurot;

| — | neljandaks, nii 2007. kui ka 2008. aasta garantii anti raskustes olevale äriühingule laenu saamiseks ning tagajale (riigile) garantiipreemia maksmist ette ei nähtud. Pelgalt asjaolu, et garantii eest ei makstud tasu, võib näidata, et meetmetega anti äriühingule Varvaressos eelis. Kommertspankadelt ei saa garantiid garantiipreemiat maksmata. Eelkõige on see tõsi raskustes äriühingute jaoks, kelle puhul valitseb lepinguliste kohustuste täitmata jätmise risk. |
| --- | --- |

—

neljandaks, nii 2007. kui ka 2008. aasta garantii anti raskustes olevale äriühingule laenu saamiseks ning tagajale (riigile) garantiipreemia maksmist ette ei nähtud. Pelgalt asjaolu, et garantii eest ei makstud tasu, võib näidata, et meetmetega anti äriühingule Varvaressos eelis. Kommertspankadelt ei saa garantiid garantiipreemiat maksmata. Eelkõige on see tõsi raskustes äriühingute jaoks, kelle puhul valitseb lepinguliste kohustuste täitmata jätmise risk.

| (56) | Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et äriühing ei oleks saanud 2007. ja 2008. aasta garantiisid turul samadel tingimusel ning seega anti nende meetmetega talle eelis. |
| --- | --- |

(56)

Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et äriühing ei oleks saanud 2007. ja 2008. aasta garantiisid turul samadel tingimusel ning seega anti nende meetmetega talle eelis.

| (57) | Kolmandaks, meede peab olema valikuline, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt. 2007. aasta garantii põhines majandusharu abikaval ning 2008. aasta garantii oli ühekordne meede äriühingu Varvaressos jaoks. Seega on valikulisuse kriteerium tõepoolest täidetud. |
| --- | --- |

(57)

Kolmandaks, meede peab olema valikuline, et seda saaks käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt. 2007. aasta garantii põhines majandusharu abikaval ning 2008. aasta garantii oli ühekordne meede äriühingu Varvaressos jaoks. Seega on valikulisuse kriteerium tõepoolest täidetud.

| (58) | Peale selle peab meede moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Äriühing Varvaressos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel laialdaselt ja kus valitseb tihe konkurents. Abimeetme võimaldamise ajal müüs äriühing Varvaressos oma tooteid peamiselt teistesse liikmesriikidesse (vt eespool põhjendus 7). Samuti anti kõnealuste abimeetmetega äriühingule Varvaressos eelis tema konkurentide ees (vt eespool põhjendused 53–56). Kui riigiabi tugevdab äriühingu olukorda liikmesriikidevahelises kaubanduses teiste konkureerivate äriühingute suhtes, tuleb lugeda, et abi mõjutab neid teisi äriühinguid. Seega on tõepoolest täidetud liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium. |
| --- | --- |

(58)

Peale selle peab meede moonutama konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. Äriühing Varvaressos tegutseb sektoris, mille toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel laialdaselt ja kus valitseb tihe konkurents. Abimeetme võimaldamise ajal müüs äriühing Varvaressos oma tooteid peamiselt teistesse liikmesriikidesse (vt eespool põhjendus 7). Samuti anti kõnealuste abimeetmetega äriühingule Varvaressos eelis tema konkurentide ees (vt eespool põhjendused 53–56). Kui riigiabi tugevdab äriühingu olukorda liikmesriikidevahelises kaubanduses teiste konkureerivate äriühingute suhtes, tuleb lugeda, et abi mõjutab neid teisi äriühinguid. Seega on tõepoolest täidetud liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium.

| (59) | Eeltoodu põhjal järeldatakse, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid (meetmed 1 ja 2) kujutavad endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Eeltoodu põhjal järeldatakse, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiid (meetmed 1 ja 2) kujutavad endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   Meede 3: teatatud otsetoetus 2009. aastal

| (60) | Riigi vahendite ja riigi seotuse mõttes pärineb riigi otsetoetus riigieelarvest ja selle on heaks kiitnud vastutav ministeerium. Seega on kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(60)

Riigi vahendite ja riigi seotuse mõttes pärineb riigi otsetoetus riigieelarvest ja selle on heaks kiitnud vastutav ministeerium. Seega on kriteerium täidetud.

| (61) | Kui hinnata eelise kriteeriumi täitmist, siis otsustati anda otsetoetust finantsraskustes äriühingule. Kreeka riik ei saa toetuse eest mingit tasu. Seepärast annab toetus äriühingule Varvaressos eelise. |
| --- | --- |

(61)

Kui hinnata eelise kriteeriumi täitmist, siis otsustati anda otsetoetust finantsraskustes äriühingule. Kreeka riik ei saa toetuse eest mingit tasu. Seepärast annab toetus äriühingule Varvaressos eelise.

| (62) | Seega leiab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus annab äriühingule eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Seega leiab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus annab äriühingule eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (63) | Seoses valikulisuse kriteeriumiga nähtus, et otsetoetus otsustati anda äriühingule ad hoc otsuse alusel. Seega on kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(63)

Seoses valikulisuse kriteeriumiga nähtus, et otsetoetus otsustati anda äriühingule ad hoc otsuse alusel. Seega on kriteerium täidetud.

| (64) | Peale selle on liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium täidetud samamoodi, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 58. |
| --- | --- |

(64)

Peale selle on liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamise ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele avalduva mõju kriteerium täidetud samamoodi, nagu kirjeldatud eespool põhjenduses 58.

| (65) | Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus kujutab endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(65)

Eespool esitatud kaalutluste põhjal järeldab komisjon, et teatatud 2009. aasta otsetoetus kujutab endast riigiabi äriühingule Varvaressos ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.3.   Ebaseaduslik abi

| (66) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (17) artikli 1 punkti f kohaselt käsitatakse ebaseadusliku abina uut abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. |
| --- | --- |

(66)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (17) artikli 1 punkti f kohaselt käsitatakse ebaseadusliku abina uut abi, mis on kehtestatud vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3.

| (67) | Kõnealuse juhtumi puhul andis Kreeka äriühingule Varvaressos 2007. aasta riigigarantii komisjonile sellest teatamata ning ootamata ära komisjoni märkusi või lõplikku otsust meetme siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(67)

Kõnealuse juhtumi puhul andis Kreeka äriühingule Varvaressos 2007. aasta riigigarantii komisjonile sellest teatamata ning ootamata ära komisjoni märkusi või lõplikku otsust meetme siseturuga kokkusobivuse kohta.

| (68) | Seega leiab komisjon praegu, et 2007. aasta riigigarantii on ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(68)

Seega leiab komisjon praegu, et 2007. aasta riigigarantii on ebaseaduslik.

7.   HINDAMINE: KOKKUSOBIVUS ELi TOIMIMISE LEPINGUGA

| (69) | Nagu on sätestatud garantiiteatise punktis 4.1, loetakse üksikgarantii või garantiikava riigiabi sisaldavaks, kui see ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega. Riigiabi elemendi suurus tuleb arvuliselt väljendada, et kontrollida, kas abi võib pidada kokkusobivaks konkreetse riigiabi erandi põhjal. Seepärast peab komisjon selgitama välja abi summa, enne kui saab hinnata abi kokkusobivust. |
| --- | --- |

(69)

Nagu on sätestatud garantiiteatise punktis 4.1, loetakse üksikgarantii või garantiikava riigiabi sisaldavaks, kui see ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega. Riigiabi elemendi suurus tuleb arvuliselt väljendada, et kontrollida, kas abi võib pidada kokkusobivaks konkreetse riigiabi erandi põhjal. Seepärast peab komisjon selgitama välja abi summa, enne kui saab hinnata abi kokkusobivust.

7.1.   Abi summa väljaselgitamine

| (70) | 2007. aasta ja 2008. aasta riigigarantiid: komisjon on kehtestanud garantiiteatises üldpõhimõtted garantiides sisalduva abielemendi arvutamiseks. |
| --- | --- |

(70)

2007. aasta ja 2008. aasta riigigarantiid: komisjon on kehtestanud garantiiteatises üldpõhimõtted garantiides sisalduva abielemendi arvutamiseks.

| (71) | Komisjon leiab, et põhimõtteliselt võib riigigarantiid pidada abiks garantii aluseks oleva laenu kogusumma ulatuses, kui abisaajal endal puudub juurdepääs finantsturgudele (vt garantiiteatise punkt 2.2 ja punkti 4.1 alapunkt a). |
| --- | --- |

(71)

Komisjon leiab, et põhimõtteliselt võib riigigarantiid pidada abiks garantii aluseks oleva laenu kogusumma ulatuses, kui abisaajal endal puudub juurdepääs finantsturgudele (vt garantiiteatise punkt 2.2 ja punkti 4.1 alapunkt a).

| (72) | Garantiiteatise punktis 4.1 (üldeeskirjad), punktis 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja punktis 4.4 (abielement garantiikavades) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse garantiides sisalduva abielemendi arvutamisel. Järgnevates põhjendustes kohaldab komisjon neid eeskirju meetmete 1 ja 2 suhtes. |
| --- | --- |

(72)

Garantiiteatise punktis 4.1 (üldeeskirjad), punktis 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja punktis 4.4 (abielement garantiikavades) sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse garantiides sisalduva abielemendi arvutamisel. Järgnevates põhjendustes kohaldab komisjon neid eeskirju meetmete 1 ja 2 suhtes.

| (73) | Kõnealuse juhtumi puhul on Kreeka näidanud, et 2007. aasta garantii andmise ajal oli äriühingul Varvaressos endiselt juurdepääs finantsturgudele (vt eespool põhjendus 35). Seepärast leiab komisjon, et äriühing oleks ikkagi suutnud pääseda finantsturgudele ilma 2007. aasta riigigarantiita. |
| --- | --- |

(73)

Kõnealuse juhtumi puhul on Kreeka näidanud, et 2007. aasta garantii andmise ajal oli äriühingul Varvaressos endiselt juurdepääs finantsturgudele (vt eespool põhjendus 35). Seepärast leiab komisjon, et äriühing oleks ikkagi suutnud pääseda finantsturgudele ilma 2007. aasta riigigarantiita.

| (74) | 2008. aasta garantii kohta märgib komisjon, et Kreeka teatas 2008. aasta garantiist samal aastal (november 2007), mil ta andis 2007. aasta garantii (mai 2007). Seega leiab komisjon, et ka 2008. aasta garantii andmise ajal oli äriühing veel teataval määral krediidivõimeline ja tal oli juurdepääs finantsturgudele (18). |
| --- | --- |

(74)

2008. aasta garantii kohta märgib komisjon, et Kreeka teatas 2008. aasta garantiist samal aastal (november 2007), mil ta andis 2007. aasta garantii (mai 2007). Seega leiab komisjon, et ka 2008. aasta garantii andmise ajal oli äriühing veel teataval määral krediidivõimeline ja tal oli juurdepääs finantsturgudele (18).

| (75) | Kuid võttes arvesse äriühingu finantsraskusi meetmete võimaldamise ajal, oleksid kommertspangad kohaldanud vastavalt kõrgemat intressimäära võrreldes riigigarantiiga, sest see garantii on pankade jaoks lisatagatis. Seega leiab komisjon, et 2007. ja 2008. aasta garantiidest ei saanud äriühing Varvaressos kasu mitte kogulaenude näol, mille ta oleks saanud ka riigigarantiita, vaid madalama intressimäära näol, mille ta tänu garantiile sai. |
| --- | --- |

(75)

Kuid võttes arvesse äriühingu finantsraskusi meetmete võimaldamise ajal, oleksid kommertspangad kohaldanud vastavalt kõrgemat intressimäära võrreldes riigigarantiiga, sest see garantii on pankade jaoks lisatagatis. Seega leiab komisjon, et 2007. ja 2008. aasta garantiidest ei saanud äriühing Varvaressos kasu mitte kogulaenude näol, mille ta oleks saanud ka riigigarantiita, vaid madalama intressimäära näol, mille ta tänu garantiile sai.

| (76) | Garantiiteatise punkti 4.2 kohaselt tuleb võrreldavate turupreemiate puudumise korral võrrelda turul kõiki laenu rahastamise kulusid koos garantiiga ja ilma selleta (st garantiita samalaadse laenu intressimäära tuleks võrrelda riigigarantiiga laenu intressimäära ja garantiipreemia summaga). |
| --- | --- |

(76)

Garantiiteatise punkti 4.2 kohaselt tuleb võrreldavate turupreemiate puudumise korral võrrelda turul kõiki laenu rahastamise kulusid koos garantiiga ja ilma selleta (st garantiita samalaadse laenu intressimäära tuleks võrrelda riigigarantiiga laenu intressimäära ja garantiipreemia summaga).

| (77) | Paljudel juhtudel ei ole selline intressi turumäär kättesaadav. Seepärast on komisjon oma 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (19) (edaspidi „viitemäärateatis”) välja töötanud finantsmetoodika, mida võib garantiiteatise punktis 4.2 sätestatud põhjustel kasutada turumäära indikaatorina. |
| --- | --- |

(77)

Paljudel juhtudel ei ole selline intressi turumäär kättesaadav. Seepärast on komisjon oma 2008. aasta teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (19) (edaspidi „viitemäärateatis”) välja töötanud finantsmetoodika, mida võib garantiiteatise punktis 4.2 sätestatud põhjustel kasutada turumäära indikaatorina.

| (78) | Kõnealuse juhtumi puhul puuduvad andmed selle kohta, mida äriühing Varvaressos oleks maksnud võrreldava garantiita laenu puhul. Lisaks anti mõlemad garantiid enne majandus- ja finantskriisi. Peale selle on komisjon seisukohal, et meetmete võimaldamisest möödunud aja tõttu oleks keeruline arvutada Kreeka tekstiiliettevõtja „tegelikku” turumäära. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära turumäära indikaatorina. |
| --- | --- |

(78)

Kõnealuse juhtumi puhul puuduvad andmed selle kohta, mida äriühing Varvaressos oleks maksnud võrreldava garantiita laenu puhul. Lisaks anti mõlemad garantiid enne majandus- ja finantskriisi. Peale selle on komisjon seisukohal, et meetmete võimaldamisest möödunud aja tõttu oleks keeruline arvutada Kreeka tekstiiliettevõtja „tegelikku” turumäära. Seepärast kasutab komisjon asjakohast viitemäära turumäära indikaatorina.

| (79) | 2007. aasta riigigarantii puhul võis garantii andmise ajal äriühingu Varvaressos laenude väärtpaberistamise taset pidada 2008. aasta viitemäärateatise mõttes kõrgeks (20). Seetõttu tuleb 2007. aasta riigigarantii abielemendi arvutamisel kasutada 400 baaspunkti suurust marginaali, mida kohaldatakse raskustes olevatele äriühingutele antavate kõrge väärtpaberistamisega tasemega laenude suhtes. |
| --- | --- |

(79)

2007. aasta riigigarantii puhul võis garantii andmise ajal äriühingu Varvaressos laenude väärtpaberistamise taset pidada 2008. aasta viitemäärateatise mõttes kõrgeks (20). Seetõttu tuleb 2007. aasta riigigarantii abielemendi arvutamisel kasutada 400 baaspunkti suurust marginaali, mida kohaldatakse raskustes olevatele äriühingutele antavate kõrge väärtpaberistamisega tasemega laenude suhtes.

| (80) | Selle alusel oleks 2007. aasta garantiiga kaetud laenu eest tulnud riigigarantii puudumisel maksta turuintressi kogusummas 7,3 miljonit eurot. Laenu eest tegelikult makstud intress (garantiitasu puudus) oli 4,9 miljonit eurot ajavahemiku eest 2007. aasta jaanuarist 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga saadud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 2,4 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale (21). |
| --- | --- |

(80)

Selle alusel oleks 2007. aasta garantiiga kaetud laenu eest tulnud riigigarantii puudumisel maksta turuintressi kogusummas 7,3 miljonit eurot. Laenu eest tegelikult makstud intress (garantiitasu puudus) oli 4,9 miljonit eurot ajavahemiku eest 2007. aasta jaanuarist 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga saadud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 2,4 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale (21).

| (81) | 2008. aasta riigigarantii puhul maksti garantii aluseks olev 2,4 miljoni euro suurune laen äriühingule 10. veebruaril 2009. Selle intressimäär oli kuue kuu Euribor + 3,6 % ning laen anti kuueks kuuks (või kuni ümberkorraldamiskava hindamise lõpuni). Laenu ei ole siiani tagasi makstud (see on siiani algkapitali hulgas). |
| --- | --- |

(81)

2008. aasta riigigarantii puhul maksti garantii aluseks olev 2,4 miljoni euro suurune laen äriühingule 10. veebruaril 2009. Selle intressimäär oli kuue kuu Euribor + 3,6 % ning laen anti kuueks kuuks (või kuni ümberkorraldamiskava hindamise lõpuni). Laenu ei ole siiani tagasi makstud (see on siiani algkapitali hulgas).

| (82) | Äriühing oli ikka veel raskustes ning tal ei olnud rohkem vaba vara tagatise pakkumiseks (22). Mis tahes tagatise puudumisel lisab komisjon seega Kreeka baasmäärale 1 000 baaspunkti, saades turuintressiks 550 000 eurot, mis oleks tulnud 2008. aasta rahastamise eest maksta. 2008. aasta laenu eest tegelikult arvutatud intress (garantiitasu puudus) oli kokku 0,25 miljonit eurot ajavahemiku eest 2009. aasta veebruarist (kui garantii aluseks olev laen väljastati) 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse, turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga võimaldatud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 0,3 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale. |
| --- | --- |

(82)

Äriühing oli ikka veel raskustes ning tal ei olnud rohkem vaba vara tagatise pakkumiseks (22). Mis tahes tagatise puudumisel lisab komisjon seega Kreeka baasmäärale 1 000 baaspunkti, saades turuintressiks 550 000 eurot, mis oleks tulnud 2008. aasta rahastamise eest maksta. 2008. aasta laenu eest tegelikult arvutatud intress (garantiitasu puudus) oli kokku 0,25 miljonit eurot ajavahemiku eest 2009. aasta veebruarist (kui garantii aluseks olev laen väljastati) 2010. aasta detsembrini. Seega oli konkreetse, turul riigigarantiita sellele äriühingule antava intressimäära ja riigigarantiiga võimaldatud intressimäära vahe pärast kõikide makstud preemiate mahaarvamist võrdne 0,3 miljoni euro suuruse abielemendiga, mis tuleks lisada ümberkorraldamiskava abisummale.

| (83) | Meetme 3 puhul ja võttes arvesse, et tegemist on otsetoetusega, kujutab kogu 14 miljoni euro suurune summa endast abielementi. |
| --- | --- |

(83)

Meetme 3 puhul ja võttes arvesse, et tegemist on otsetoetusega, kujutab kogu 14 miljoni euro suurune summa endast abielementi.

| (84) | Eespool toodu põhjal on abielement meetmete 1, 2 ja 3 puhul kokku 16,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(84)

Eespool toodu põhjal on abielement meetmete 1, 2 ja 3 puhul kokku 16,7 miljonit eurot.

7.2.   Hindamise õiguslik alus: päästmise ja ümberkorraldamise suunised

| (85) | Sedavõrd kui meetmed kujutavad endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 kehtestatud erandeid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(85)

Sedavõrd kui meetmed kujutavad endast abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb hinnata nende kokkusobivust nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 kehtestatud erandeid arvesse võttes.

| (86) | Artikli 107 lõikes 2 ja artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad ning Kreeka ametiasutused ei ole neid ka kasutanud. |
| --- | --- |

(86)

Artikli 107 lõikes 2 ja artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad ning Kreeka ametiasutused ei ole neid ka kasutanud.

| (87) | Äriühing Varvaressos oli meetmete võimaldamise ajal raskustes äriühing (vt eespool põhjendus 9 ja allpool põhjendused 89–90) ning seepärast saab abimeetmete kokkusobivust hinnata ainult päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid silmas pidades, st ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt. |
| --- | --- |

(87)

Äriühing Varvaressos oli meetmete võimaldamise ajal raskustes äriühing (vt eespool põhjendus 9 ja allpool põhjendused 89–90) ning seepärast saab abimeetmete kokkusobivust hinnata ainult päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid silmas pidades, st ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt.

7.3.   Äriühingu abikõlblikkus

| (88) | Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktiga a märgib komisjon, et kuigi äriühing Varvaressos kaotas ajavahemikul 2004–2009 märkimisväärse osa omakapitalist, ei kaotanud ta hinnatava ajavahemiku (2007–2009) jooksul üle poole aktsiakapitalist. Punkti 10 alapunkti c arvestades ei täitnud äriühing Varvaressos oma siseriiklike õigusnormide kohaseid kriteeriume, et tema suhtes oleks saanud kohaldada võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmavaid maksejõuetusmenetlusi. |
| --- | --- |

(88)

Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 alapunktiga a märgib komisjon, et kuigi äriühing Varvaressos kaotas ajavahemikul 2004–2009 märkimisväärse osa omakapitalist, ei kaotanud ta hinnatava ajavahemiku (2007–2009) jooksul üle poole aktsiakapitalist. Punkti 10 alapunkti c arvestades ei täitnud äriühing Varvaressos oma siseriiklike õigusnormide kohaseid kriteeriume, et tema suhtes oleks saanud kohaldada võlgniku kõiki võlakohustusi hõlmavaid maksejõuetusmenetlusi.

| (89) | Teisalt halvenes äriühingu finantsvõimekus ajavahemikul 2006–2009 märkimisväärselt, nagu on näidatud eespool põhjendustes 7–9. Seepärast leitakse, et äriühing Varvaressos oli 2006. aastal juba raskustes äriühing päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 tähenduses, sest tema kahjum kasvas ja käive vähenes. |
| --- | --- |

(89)

Teisalt halvenes äriühingu finantsvõimekus ajavahemikul 2006–2009 märkimisväärselt, nagu on näidatud eespool põhjendustes 7–9. Seepärast leitakse, et äriühing Varvaressos oli 2006. aastal juba raskustes äriühing päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 tähenduses, sest tema kahjum kasvas ja käive vähenes.

| (90) | Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 9 selgub, et 2007. aastal vajas äriühing tõepoolest elujõulisuse saavutamiseks olemasolevatest laenudest rohkem rahalisi vahendeid. Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal taotles äriühing ümberkorraldamisabi. Seetõttu ei piisanud elujõulisuse taastamiseks laenugraafikute muutmisest 2007. aastal, sest muutmise eesmärk oli pelgalt varasemad laenud tagasi maksta ja laenu juurde enam mitte võtta. Seega nõustub komisjon, et 2007. aastal ei suutnud äriühing elujõulisust riigi abita taastada ning et äriühing oli finantsraskustes ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 alusel. |
| --- | --- |

(90)

Seoses päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 9 selgub, et 2007. aastal vajas äriühing tõepoolest elujõulisuse saavutamiseks olemasolevatest laenudest rohkem rahalisi vahendeid. Seda kinnitab asjaolu, et 2006. aastal taotles äriühing ümberkorraldamisabi. Seetõttu ei piisanud elujõulisuse taastamiseks laenugraafikute muutmisest 2007. aastal, sest muutmise eesmärk oli pelgalt varasemad laenud tagasi maksta ja laenu juurde enam mitte võtta. Seega nõustub komisjon, et 2007. aastal ei suutnud äriühing elujõulisust riigi abita taastada ning et äriühing oli finantsraskustes ka päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 9 alusel.

7.4.   Nn ühekordse abi põhimõte

| (91) | Komisjon leiab, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiide näol on tegemist päästmisabiga. Esimene neist oli ette nähtud äriühingu Varvaressos finantsprobleemi lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Teise eesmärk oli hoida äriühingut pinnal kuni ümberkorraldamiskava esitamiseni. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon leiab, et 2007. ja 2008. aasta riigigarantiide näol on tegemist päästmisabiga. Esimene neist oli ette nähtud äriühingu Varvaressos finantsprobleemi lühiajaliseks lahendamiseks, andes talle hingamisruumi kaheaastase maksepuhkuse näol. Teise eesmärk oli hoida äriühingut pinnal kuni ümberkorraldamiskava esitamiseni.

| (92) | Olenemata asjaolust, et 2007. aasta garantii oli tegelikult päästmisabi meede, ei viidud seda lõpule kuue kuu jooksul alates selle andmise kuupäevast (30. mai 2007), st 30. novembriks 2007. See tähendaks põhimõtteliselt (ebaseadusliku) abi väärkasutamist ja nn ühekordse abi põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

(92)

Olenemata asjaolust, et 2007. aasta garantii oli tegelikult päästmisabi meede, ei viidud seda lõpule kuue kuu jooksul alates selle andmise kuupäevast (30. mai 2007), st 30. novembriks 2007. See tähendaks põhimõtteliselt (ebaseadusliku) abi väärkasutamist ja nn ühekordse abi põhimõtte rikkumist.

| (93) | Kuid komisjon peab samuti hindama abimeetme kokkusobivust kõigil muudel alustel. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 20 on ette nähtud, et abi võib anda ainult päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud alustel. See jätaks siiski võimaluse, et päästmisabi kvalifitseeruks ümberkorraldamisabina, st ümberkorraldamisprotsessi osana (vt ka juhtum C 11/2007, Ottana Energia) (23). |
| --- | --- |

(93)

Kuid komisjon peab samuti hindama abimeetme kokkusobivust kõigil muudel alustel. Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 20 on ette nähtud, et abi võib anda ainult päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud alustel. See jätaks siiski võimaluse, et päästmisabi kvalifitseeruks ümberkorraldamisabina, st ümberkorraldamisprotsessi osana (vt ka juhtum C 11/2007, Ottana Energia) (23).

| (94) | Seoses sellega ja küsimusega, kas kolm kontrollitavat meedet moodustavad ümberkorraldamisprotsessi, leiab komisjon, et nii see tõepoolest on. See järeldus tuleneb järgnevast (vt allpool põhjendused 95–99): |
| --- | --- |

(94)

Seoses sellega ja küsimusega, kas kolm kontrollitavat meedet moodustavad ümberkorraldamisprotsessi, leiab komisjon, et nii see tõepoolest on. See järeldus tuleneb järgnevast (vt allpool põhjendused 95–99):

| (95) | Esiteks, kõik kolm meedet olid suunatud sama eesmärgi täitmisele, st äriühingu varasematest suurtest laenukohustustest tuleneva probleemi lahendamisele. |
| --- | --- |

(95)

Esiteks, kõik kolm meedet olid suunatud sama eesmärgi täitmisele, st äriühingu varasematest suurtest laenukohustustest tuleneva probleemi lahendamisele.

| (96) | Peale selle ei piisanud 2007. ja 2008. aasta garantiidest, et anda äriühingule tema ümberkorraldamiseks vajalikke finantsvahendeid (mis oleksid vähemalt võrdsed tema kogulaenuga, mis 2006. aasta lõpus oli 25,4 miljonit eurot), sest ümberkorraldamine oleks olnud võimalik ainult kolme meetme kui ümberkorraldamisprotsessi kolme osa kombinatsioonina. |
| --- | --- |

(96)

Peale selle ei piisanud 2007. ja 2008. aasta garantiidest, et anda äriühingule tema ümberkorraldamiseks vajalikke finantsvahendeid (mis oleksid vähemalt võrdsed tema kogulaenuga, mis 2006. aasta lõpus oli 25,4 miljonit eurot), sest ümberkorraldamine oleks olnud võimalik ainult kolme meetme kui ümberkorraldamisprotsessi kolme osa kombinatsioonina.

| (97) | Lisaks oli 2008. aasta garantiiga kaetud suurima laenuosa (1,8 miljonit 2,4 miljoni euro suurusest kogusummast) eesmärk rahastada samu investeeringuid nagu 2009. aasta ümberkorraldamistoetuse puhul. Samas kavatseti need investeeringud teha 2009. aasta ümberkorraldamiskavaga hõlmatud ajavahemikul (vt eespool põhjendus 19). |
| --- | --- |

(97)

Lisaks oli 2008. aasta garantiiga kaetud suurima laenuosa (1,8 miljonit 2,4 miljoni euro suurusest kogusummast) eesmärk rahastada samu investeeringuid nagu 2009. aasta ümberkorraldamistoetuse puhul. Samas kavatseti need investeeringud teha 2009. aasta ümberkorraldamiskavaga hõlmatud ajavahemikul (vt eespool põhjendus 19).

| (98) | Peale selle on 2009. aasta ümberkorraldamiskava sama, mille äriühing juba 2006. aastal Kreeka ametiasutustele esitas (vt eespool põhjendused 11–12), kusjuures selle hindamise raames on tehtud teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(98)

Peale selle on 2009. aasta ümberkorraldamiskava sama, mille äriühing juba 2006. aastal Kreeka ametiasutustele esitas (vt eespool põhjendused 11–12), kusjuures selle hindamise raames on tehtud teatavad muudatused.

| (99) | Lisaks algas ümberkorraldamine tõepoolest 2006. aastal. Eelkõige hõlmas kava nelja ümberkorraldamismeedet, mida kohaldati või mille kohaldamist alustati enne 2007. aasta garantii andmist (mai 2007), st tootmise vähendamine (2006), töötajate arvu vähendamine (2006), tütarettevõtja Thiva müük (jaanuar 2007) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine (2006). |
| --- | --- |

(99)

Lisaks algas ümberkorraldamine tõepoolest 2006. aastal. Eelkõige hõlmas kava nelja ümberkorraldamismeedet, mida kohaldati või mille kohaldamist alustati enne 2007. aasta garantii andmist (mai 2007), st tootmise vähendamine (2006), töötajate arvu vähendamine (2006), tütarettevõtja Thiva müük (jaanuar 2007) ning äriühingu juhtimise ümberkorraldamine ja ajakohastamine (2006).

| (100) | Seega järeldab komisjon, et kontrollitavad abimeetmed on sama ümberkorraldamise osa ja nende võtmist võimaldati eesmärgiga hõlbustada ühtse ümberkorraldamiskava rakendamist. Seega ei ole nn ühekordse abi põhimõtet rikutud. |
| --- | --- |

(100)

Seega järeldab komisjon, et kontrollitavad abimeetmed on sama ümberkorraldamise osa ja nende võtmist võimaldati eesmärgiga hõlbustada ühtse ümberkorraldamiskava rakendamist. Seega ei ole nn ühekordse abi põhimõtet rikutud.

7.5.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (101) | Eespool toodu põhjal hindab komisjon kolme abimeetme kui ümberkorraldamisprotsessi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(101)

Eespool toodu põhjal hindab komisjon kolme abimeetme kui ümberkorraldamisprotsessi kokkusobivust siseturuga.

| (102) | Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskavas esitatud meetmete eesmärk on tõepoolest tegeleda äriühingu raskuste konkreetsete põhjustajatega. Eelkõige leiab komisjon, et kavas määratletakse väga õigesti äriühingu Varvaressos raskuste põhjustajatena järgmised (välised ja sisemised) tegurid:






  — | varasem suur laenamine (ajavahemikul 2000–2005); |
| --- | --- | --- |

(102)

Komisjon on seisukohal, et ümberkorraldamiskavas esitatud meetmete eesmärk on tõepoolest tegeleda äriühingu raskuste konkreetsete põhjustajatega. Eelkõige leiab komisjon, et kavas määratletakse väga õigesti äriühingu Varvaressos raskuste põhjustajatena järgmised (välised ja sisemised) tegurid:

—

varasem suur laenamine (ajavahemikul 2000–2005);

| — | suured tegevuskulud (kasumimarginaali vähenemine Aasiast tuleneva konkurentsi ja tõusvate sisendihindade tõttu); |
| --- | --- |

—

suured tegevuskulud (kasumimarginaali vähenemine Aasiast tuleneva konkurentsi ja tõusvate sisendihindade tõttu);

| — | suutmatus reageerida turu arengule. |
| --- | --- |

—

suutmatus reageerida turu arengule.

| (103) | Kavandatud ümberkorraldamismeetmete eesmärk on need probleemid lahendada. Esiteks nähakse kavas ette äriühingu finantsalane ümberkorraldamine; teiseks nähakse ette konkreetsed meetmed eesmärgiga parandada äriühingu kasumimarginaali, muutes tuluallikaid ja vähendades tegevuskulusid; ning kolmandaks nähakse ette juhtimise ajakohastamine. Ümberkorraldamismeetmed on jaotatud 14 tegevuseks, kusjuures igale tegevusele on eraldatud oma kulud. Komisjoni arvates võib järeldada, et kavandatud tegevustega püütakse tõepoolest lahendada äriühingu põhiprobleeme. |
| --- | --- |

(103)

Kavandatud ümberkorraldamismeetmete eesmärk on need probleemid lahendada. Esiteks nähakse kavas ette äriühingu finantsalane ümberkorraldamine; teiseks nähakse ette konkreetsed meetmed eesmärgiga parandada äriühingu kasumimarginaali, muutes tuluallikaid ja vähendades tegevuskulusid; ning kolmandaks nähakse ette juhtimise ajakohastamine. Ümberkorraldamismeetmed on jaotatud 14 tegevuseks, kusjuures igale tegevusele on eraldatud oma kulud. Komisjoni arvates võib järeldada, et kavandatud tegevustega püütakse tõepoolest lahendada äriühingu põhiprobleeme.

| (104) | Kui hinnata ümberkorraldamiskava finantsmõju, siis järgivad finantsprognoosid realistlikult ümberkorraldamispaketi rakendamist. Nii käibe kasv (umbes 5 % aastas) kui ka tegevustulu suurenemine (umbes 10 % aastas) on mõistlikud pärast ümberkorraldamiskava rakendamist (st pärast tootevaliku muutmist ja kulude ratsionaliseerimise meetmete võtmist). |
| --- | --- |

(104)

Kui hinnata ümberkorraldamiskava finantsmõju, siis järgivad finantsprognoosid realistlikult ümberkorraldamispaketi rakendamist. Nii käibe kasv (umbes 5 % aastas) kui ka tegevustulu suurenemine (umbes 10 % aastas) on mõistlikud pärast ümberkorraldamiskava rakendamist (st pärast tootevaliku muutmist ja kulude ratsionaliseerimise meetmete võtmist).

| (105) | Sellele tuginedes nõustub komisjon, et ümberkorraldamine võimaldab äriühingul taastada elujõulisuse 2011. aastal ning aktsionärid saavad oma investeeritud kapitalilt tulu, mis on kõrgem nende laenukasutuse kulutustest või (halvimal juhul) nendega võrdne ning seega rahuldaval tasemel. Komisjon märgib, et need tulemused saavutatakse mõistliku aja jooksul ning et oodatud tulemused põhinevad mõistlikel eeldustel. |
| --- | --- |

(105)

Sellele tuginedes nõustub komisjon, et ümberkorraldamine võimaldab äriühingul taastada elujõulisuse 2011. aastal ning aktsionärid saavad oma investeeritud kapitalilt tulu, mis on kõrgem nende laenukasutuse kulutustest või (halvimal juhul) nendega võrdne ning seega rahuldaval tasemel. Komisjon märgib, et need tulemused saavutatakse mõistliku aja jooksul ning et oodatud tulemused põhinevad mõistlikel eeldustel.

| (106) | Seega leiab komisjon, et kava vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35–37 esitatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(106)

Seega leiab komisjon, et kava vastab päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktides 35–37 esitatud kriteeriumitele.

7.6.   Konkurentsi põhjendamatu moonutamise vältimine

| (107) | Kavandatud kompensatsioonimeetmetega seoses nähakse ümberkorraldamiskavas ette järgmist: a) äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist, ning b) keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(107)

Kavandatud kompensatsioonimeetmetega seoses nähakse ümberkorraldamiskavas ette järgmist: a) äriühingu toodete müügi vähendamine Kreeka turul vähemalt 10 % võrreldes 2009. aasta müügiga Kreekas kuni 2013. aasta lõpuni, st kaheks aastaks pärast ümberkorraldamist, ning b) keeld anda äriühingule mis tahes riigiabi kuni 2013. aasta lõpuni, st kahe aasta jooksul pärast ümberkorraldamist.

| (108) | Komisjon leiab, et müügi kavandatud vähendamine Kreekas 10 % võrra võimaldab konkurentidel siseneda turule või suurendada oma müüki turul, kus äriühingul on tugevam positsioon. Tõepoolest, äriühingu turuosa Kreekas on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud – nimelt 32 %-lt 42 %-le – erinevalt ELi müügist, mis vähenes 67 %-lt 52 %-le (vt eespool põhjendus 7). Peale selle on äriühing Kreeka tekstiiliturul 10. kohal (2007. aasta andmete alusel, vt eespool põhjendus 8). Samas on äriühingu turuosa viimastel aastatel samuti suurenenud ELi mittekuuluvates riikides (1 %-lt 6 %-le), mis näitab, et äriühingu elujõulisus ei sõltu tema turuosa suurendamisest ELi turul. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon leiab, et müügi kavandatud vähendamine Kreekas 10 % võrra võimaldab konkurentidel siseneda turule või suurendada oma müüki turul, kus äriühingul on tugevam positsioon. Tõepoolest, äriühingu turuosa Kreekas on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud – nimelt 32 %-lt 42 %-le – erinevalt ELi müügist, mis vähenes 67 %-lt 52 %-le (vt eespool põhjendus 7). Peale selle on äriühing Kreeka tekstiiliturul 10. kohal (2007. aasta andmete alusel, vt eespool põhjendus 8). Samas on äriühingu turuosa viimastel aastatel samuti suurenenud ELi mittekuuluvates riikides (1 %-lt 6 %-le), mis näitab, et äriühingu elujõulisus ei sõltu tema turuosa suurendamisest ELi turul.

| (109) | Samas tähendab lahkumine Kreeka turult, et äriühing Varvaressos loobub osaliselt või täielikult loodud ärisuhetest oma riigis ning püüab neid suhteid asendada uute suhetega muudes ELi liikmesriikides või kolmandates riikides. See saab äriühingu konkurentsivõimelisuse jaoks olema tõeline katsumus. |
| --- | --- |

(109)

Samas tähendab lahkumine Kreeka turult, et äriühing Varvaressos loobub osaliselt või täielikult loodud ärisuhetest oma riigis ning püüab neid suhteid asendada uute suhetega muudes ELi liikmesriikides või kolmandates riikides. See saab äriühingu konkurentsivõimelisuse jaoks olema tõeline katsumus.

| (110) | Lisaks märgib komisjon, et kõigi kolme elujõulisuse stsenaariumi kohaselt eeldatakse äriühingu müügi suurenemist (vt eespool põhjendus 24). Müügi vähendamine Kreekas ei ole siiski vastuolus käibe suurendamise eesmärgiga: vähendamine võib aset leida äriühingu konkurentide kasuks, vabastades neile võimsust; käibe kasv aga võimaldab abisaajal ellu jääda. |
| --- | --- |

(110)

Lisaks märgib komisjon, et kõigi kolme elujõulisuse stsenaariumi kohaselt eeldatakse äriühingu müügi suurenemist (vt eespool põhjendus 24). Müügi vähendamine Kreekas ei ole siiski vastuolus käibe suurendamise eesmärgiga: vähendamine võib aset leida äriühingu konkurentide kasuks, vabastades neile võimsust; käibe kasv aga võimaldab abisaajal ellu jääda.

| (111) | Võib siiski väita, et müügi 10 % vähendamise puhul Kreeka turul on võrdlusalusena asjakohane kasutada pigem 2006. aastat kui 2009. aastat. Seda sellepärast, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on sätestatud, et „vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa.” Tõepoolest, äriühingu ümberkorraldamine algas 2006. aastal ja pidi kestma viis aastat (kuni 2011). Sama loogikat järgides peaks kompensatsioonimeede seega avaldama mõju, mis arvestaks kogu ümberkorraldamisperioodi ja mitte ainult osa sellest ning vastaks sellele. |
| --- | --- |

(111)

Võib siiski väita, et müügi 10 % vähendamise puhul Kreeka turul on võrdlusalusena asjakohane kasutada pigem 2006. aastat kui 2009. aastat. Seda sellepärast, et päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktis 40 on sätestatud, et „vähendamine peab olema ümberkorraldamiskavas sätestatud ümberkorraldamise lahutamatu osa.” Tõepoolest, äriühingu ümberkorraldamine algas 2006. aastal ja pidi kestma viis aastat (kuni 2011). Sama loogikat järgides peaks kompensatsioonimeede seega avaldama mõju, mis arvestaks kogu ümberkorraldamisperioodi ja mitte ainult osa sellest ning vastaks sellele.

| (112) | Teisalt märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingu müük Kreekas 2009. aastal suurem kui 2006. aastal (vastavalt 8,1 miljonit eurot ja 7,1 miljonit eurot). Seepärast leiab komisjon, et meedet tuleb kaaluda 2009. aasta müügiga võrreldes, sest niimoodi on selle mõju suurem. |
| --- | --- |

(112)

Teisalt märgib komisjon, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Kõnealuse juhtumi puhul oli äriühingu müük Kreekas 2009. aastal suurem kui 2006. aastal (vastavalt 8,1 miljonit eurot ja 7,1 miljonit eurot). Seepärast leiab komisjon, et meedet tuleb kaaluda 2009. aasta müügiga võrreldes, sest niimoodi on selle mõju suurem.

| (113) | Mis tahes riigiabi keeld täiendab komisjon arvates Kreeka turul müügi vähendamist, mis on juba rahuldaval tasemel (10 %). Tõepoolest, äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47), mis tähendab, et äriühing võis olla abikõlblik saamaks investeerimisabi, mille osatähtsus oli 40 %. Tulevikus abisaamise keeld kui täiendav kompensatsioonimeede on juba varem heaks kiidetud juhtumite Alstom
   (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie
   (25) puhul. |
| --- | --- |

(113)

Mis tahes riigiabi keeld täiendab komisjon arvates Kreeka turul müügi vähendamist, mis on juba rahuldaval tasemel (10 %). Tõepoolest, äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47), mis tähendab, et äriühing võis olla abikõlblik saamaks investeerimisabi, mille osatähtsus oli 40 %. Tulevikus abisaamise keeld kui täiendav kompensatsioonimeede on juba varem heaks kiidetud juhtumite Alstom
   (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie
   (25) puhul.

| (114) | Lisaks leiab komisjon, et äriühingu suurus on vähenenud nii palju, et mis tahes täiendav vähendamine ohustaks tema ellujäämist (vt eespool põhjendus 48). |
| --- | --- |

(114)

Lisaks leiab komisjon, et äriühingu suurus on vähenenud nii palju, et mis tahes täiendav vähendamine ohustaks tema ellujäämist (vt eespool põhjendus 48).

| (115) | Samas märgib komisjon taas, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Seepärast leiab komisjon kõnealuse juhtumi puhul, et tulevikus riigiabi andmise keeld peaks kehtima kauem kui kaks aastat. See ei kahjusta äriühingu elujõulisust, kuid heastab konkurentsi põhjendamatu moonutamise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et nelja-aastane keeld on asjakohasem. |
| --- | --- |

(115)

Samas märgib komisjon taas, et kompensatsioonimeetmete mõju peab olema võimalikult suur. Seepärast leiab komisjon kõnealuse juhtumi puhul, et tulevikus riigiabi andmise keeld peaks kehtima kauem kui kaks aastat. See ei kahjusta äriühingu elujõulisust, kuid heastab konkurentsi põhjendamatu moonutamise. Kokkuvõttes leiab komisjon, et nelja-aastane keeld on asjakohasem.

| (116) | Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et eespool kirjeldatud kompensatsioonimeetmed vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud nõuetele. Eelkõige: a) neist said kasu äriühingu Varvaressos konkurendid punkti 31 tähenduses; b) need võeti punktis 39 ja punkti 46 alapunktis c esitatud kujul ning c) meetmed võetakse turul, kus äriühingul Varvaressos on märkimisväärne turujõud pärast ümberkorraldamist punkti 40 tähenduses. |
| --- | --- |

(116)

Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et eespool kirjeldatud kompensatsioonimeetmed vastavad päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kehtestatud nõuetele. Eelkõige: a) neist said kasu äriühingu Varvaressos konkurendid punkti 31 tähenduses; b) need võeti punktis 39 ja punkti 46 alapunktis c esitatud kujul ning c) meetmed võetakse turul, kus äriühingul Varvaressos on märkimisväärne turujõud pärast ümberkorraldamist punkti 40 tähenduses.

| (117) | Peale selle on kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kompensatsioonimeetmed proportsionaalsed kõnealuse abi konkurentsi moonutava mõjuga ning eelkõige äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega turul. 2008. aastal oli äriühingul Varvaressos väike [...] % turuosa ELi lõngatootmises (vt eespool põhjendus 8). |
| --- | --- |

(117)

Peale selle on kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktiga 40 kompensatsioonimeetmed proportsionaalsed kõnealuse abi konkurentsi moonutava mõjuga ning eelkõige äriühingu suuruse ja suhtelise tähtsusega turul. 2008. aastal oli äriühingul Varvaressos väike [...] % turuosa ELi lõngatootmises (vt eespool põhjendus 8).

| (118) | Samas nähakse suuniste punktis 56 ette, et abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla leebemad. Äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47). |
| --- | --- |

(118)

Samas nähakse suuniste punktis 56 ette, et abistatavates piirkondades võivad abi andmise tingimused olla leebemad. Äriühing Varvaressos asub Imathia piirkonnas, mis on regionaalabist toetatav piirkond ja mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47).

| (119) | Eeltoodu põhjal ei tundu Kreeka kavandatud kompensatsioonimeetmed piisavad. Teisalt on komisjon seisukohal, et meetmed koos kuni aastani 2015 kehtiva abikeeluga vastavad tõepoolest päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kompensatsioonimeetmete suhtes kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(119)

Eeltoodu põhjal ei tundu Kreeka kavandatud kompensatsioonimeetmed piisavad. Teisalt on komisjon seisukohal, et meetmed koos kuni aastani 2015 kehtiva abikeeluga vastavad tõepoolest päästmise ja ümberkorraldamise suunistes kompensatsioonimeetmete suhtes kehtestatud kriteeriumidele.

7.7.   Abi andmine minimaalses ulatuses: reaalne panus, mis ei hõlma abi

| (120) | Kreeka väidab, et alates 2009. aastast on äriühing olnud keskmise suurusega vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (26) sätestatud kriteeriumidele. Kuid arvestades asjaolu, et äriühing sai riigiabi esimest korda 2007. aastal, tuleks teda käesoleva hindamise raames käsitada suure ettevõttena (2006. aastal oli äriühingu aastakäive 28 miljonit eurot). Seepärast peaks äriühingu panus ümberkorraldamiskava puhul olema vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 44 põhimõtteliselt vähemalt 50 % kava kogukuludest. |
| --- | --- |

(120)

Kreeka väidab, et alates 2009. aastast on äriühing olnud keskmise suurusega vastavalt komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) (26) sätestatud kriteeriumidele. Kuid arvestades asjaolu, et äriühing sai riigiabi esimest korda 2007. aastal, tuleks teda käesoleva hindamise raames käsitada suure ettevõttena (2006. aastal oli äriühingu aastakäive 28 miljonit eurot). Seepärast peaks äriühingu panus ümberkorraldamiskava puhul olema vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punktile 44 põhimõtteliselt vähemalt 50 % kava kogukuludest.

| (121) | Komisjon märgib siiski, et äriühing asub regionaalabist toetatavas piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abistatavates piirkondades abi andmise tingimused abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib siiski, et äriühing asub regionaalabist toetatavas piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse ELi asutamislepingu artikli 107 lõike 3 punktist a tulenevat erandit (vt eespool põhjendus 47). Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 56 kohaselt võivad abistatavates piirkondades abi andmise tingimused abisaaja panuse osas olla leebemad, kui teatavas sektoris antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad ei näe ette teisiti.

| (122) | Eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades ja kooskõlas oma tavaga leiab komisjon, et kõnealuse juhtumi puhul on 40 % asjakohane omapanus vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. |
| --- | --- |

(122)

Eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades ja kooskõlas oma tavaga leiab komisjon, et kõnealuse juhtumi puhul on 40 % asjakohane omapanus vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele.

| (123) | Eespool toodut ja põhjendustes 70–84 esitatud abimeetmete arvutusi arvesse võttes rahastatakse 30,7 miljoni euro suurune koguümberkorraldamine järgmiselt:






  — | 16,7 miljonit eurot abi: otsetoetus 14 miljonit eurot pluss 2,4 miljoni euro suurune abielement 2007. aasta riigigarantii näol (400 baaspunkti stsenaariumi kohaselt) pluss 0,3 miljoni euro suurune abielement 2008. aasta riigigarantii näol (1 000 baaspunkti stsenaariumi kohaselt); |
| --- | --- | --- |

(123)

Eespool toodut ja põhjendustes 70–84 esitatud abimeetmete arvutusi arvesse võttes rahastatakse 30,7 miljoni euro suurune koguümberkorraldamine järgmiselt:

—

16,7 miljonit eurot abi: otsetoetus 14 miljonit eurot pluss 2,4 miljoni euro suurune abielement 2007. aasta riigigarantii näol (400 baaspunkti stsenaariumi kohaselt) pluss 0,3 miljoni euro suurune abielement 2008. aasta riigigarantii näol (1 000 baaspunkti stsenaariumi kohaselt);

| — | pluss abisaaja panus 14 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

pluss abisaaja panus 14 miljonit eurot.

| (124) | Seepärast on äriühingu panus 46 % ümberkorraldamise kogukuludest, st rohkem kui 40 % minimaalsest abisaaja panusest, nagu on kindlaks määratud eespool põhjenduses 122, ning jäädes seega päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud asjakohastesse piiridesse. |
| --- | --- |

(124)

Seepärast on äriühingu panus 46 % ümberkorraldamise kogukuludest, st rohkem kui 40 % minimaalsest abisaaja panusest, nagu on kindlaks määratud eespool põhjenduses 122, ning jäädes seega päästmise ja ümberkorraldamise suunistes sätestatud asjakohastesse piiridesse.

8.   KOMISJONI 2008. AASTA JUULIS TEHTUD PÄÄSTMISABIOTSUSE TÜHISTAMINE

| (125) | 2007. aasta riigigarantii näitab, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus (vt eespool põhjendus 1) põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel. Eelkõige väitsid Kreeka ametiasutused päästmisabist teatamisel (november 2007), et äriühing Varvaressos ei olnud saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi, kuigi äriühingule oli 2007. aasta mais antud riigigarantii. |
| --- | --- |

(125)

2007. aasta riigigarantii näitab, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus (vt eespool põhjendus 1) põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel. Eelkõige väitsid Kreeka ametiasutused päästmisabist teatamisel (november 2007), et äriühing Varvaressos ei olnud saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi, kuigi äriühingule oli 2007. aasta mais antud riigigarantii.

| (126) | Menetlusmääruse artikli 9 kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada vastavalt artikli 4 lõikele 3 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. |
| --- | --- |

(126)

Menetlusmääruse artikli 9 kohaselt võib komisjon pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada vastavalt artikli 4 lõikele 3 tehtud otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.

| (127) | Kõnealuse juhtumi puhul ei teadnud komisjon, et äriühing Varvaressos oli varem juba abi saanud, olles juba raskustes. Seepärast ei uuritud nn ühekordse abi põhimõtte järgimist ning juba antud abi ei võetud päästmisabi andmise kaalumisel arvesse. |
| --- | --- |

(127)

Kõnealuse juhtumi puhul ei teadnud komisjon, et äriühing Varvaressos oli varem juba abi saanud, olles juba raskustes. Seepärast ei uuritud nn ühekordse abi põhimõtte järgimist ning juba antud abi ei võetud päästmisabi andmise kaalumisel arvesse.

| (128) | 9. märtsi 2010. aasta menetluse algatamise otsusega andis komisjon Kreekale võimaluse esitada oma märkused asjaolu kohta, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel selle kohta, et äriühing Varvaressos ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Oma märkustes tunnistas Kreeka riigigarantii andmist 2007. aasta mais. Kreeka väitis siiski, et 2007. aasta garantii ei olnud riigiabi (vt eespool põhjendus 34). Komisjon ei saa nõustuda Kreeka väidetega, sest need põhinevad kas hüpoteetilistel väidetel ja riigiabina mittekäsitamise kriteeriumidel või moonutavad krediidireitingu korrektset tähendust. |
| --- | --- |

(128)

9. märtsi 2010. aasta menetluse algatamise otsusega andis komisjon Kreekale võimaluse esitada oma märkused asjaolu kohta, et komisjoni 2008. aasta juuli päästmisabi otsus põhines Kreeka ametiasutuste esitatud valel teabel selle kohta, et äriühing Varvaressos ei olnud varem saanud päästmis- ega ümberkorraldamisabi. Oma märkustes tunnistas Kreeka riigigarantii andmist 2007. aasta mais. Kreeka väitis siiski, et 2007. aasta garantii ei olnud riigiabi (vt eespool põhjendus 34). Komisjon ei saa nõustuda Kreeka väidetega, sest need põhinevad kas hüpoteetilistel väidetel ja riigiabina mittekäsitamise kriteeriumidel või moonutavad krediidireitingu korrektset tähendust.

| (129) | Eespool toodu põhjal tuleb komisjoni 2008. aasta juulis tehtud päästmisabi otsus tühistada. |
| --- | --- |

(129)

Eespool toodu põhjal tuleb komisjoni 2008. aasta juulis tehtud päästmisabi otsus tühistada.

9.   KOKKUVÕTE

| (130) | Komisjon leiab kokkuvõtteks, et uuritavad abimeetmed on kokkusobivad siseturuga, kui järgitakse teatavaid tingimusi, |
| --- | --- |

(130)

Komisjon leiab kokkuvõtteks, et uuritavad abimeetmed on kokkusobivad siseturuga, kui järgitakse teatavaid tingimusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni 16. juuli 2008. aasta otsus, millega kiideti heaks äriühingule Varvaressos antud päästmisabi, tühistatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikliga 9, sest menetluse käigus esitati ebaõiget teavet, mis oli otsuse tegemisel määrav.

Artikkel 2

Abi summas 16,7 miljonit eurot, millest osa Kreeka on juba andnud ja kavatseb osa veel anda äriühingule Varvaressos, on kokkusobiv siseturuga artiklis 3 sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

1.   Äriühingu Varvaressos ümberkorraldamiskava tuleb rakendada täiel määral.

2.   Alates 2011. aastast tuleb äriühingu Varvaressos Kreekas toimuvast müügist tulenevat aastakäivet vähendada 10 % võrreldes Kreekas toimuvast müügist 2009. aastal tuleneva käibega. See piirang kehtib kalendriaastate 2011–2013 kohta.

3.   Äriühingule ei anta mis tahes riigiabi kuni 2015. aasta lõpuni. See hõlmab mis tahes rahastamist kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi vahenditest.

4.   Kahte eelmist tingimust kohaldatakse äriühingu Varvaressos, tema kõikide tulevaste tütarettevõtjate ja äriühingu Varvaressos aktsionäride kontrollitavate mis tahes äriühingute suhtes sel määral, mil nad kasutavad praegu äriühingule Varvaressos või tema tütarettevõtjatele kuuluvat tootmisvara (nt vabrikud, tootmisliinid). Need tingimused jäävad kehtima ka siis, kui äriühing Varvaressos müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule ja/või ühendatakse selle isikuga või kui äriühingu Varvaressos vara müüakse eraldiseisvale juriidilisele isikule tegutseva äriühinguna.

5.   Eespool esitatud tingimuste järgimise kontrollimiseks esitab Kreeka komisjonile iga kuue kuu järel aruanded äriühingu Varvaressos ümberkorraldamise seisu kohta. Müügi piiramise kohta esitab Kreeka komisjonile aastaaruanded, mis saadetakse hiljemalt jaanuari lõpuks ja mis sisaldavad eelmise kalendriaasta müüginäitajaid.

Artikkel 4

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teavitab Kreeka komisjoni selle otsuse järgimiseks võetud meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 14. detsember 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 107 ja 108; nende kahe sättekogumi sisu on identne. Käesolevas otsuses tuleks viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  Komisjoni 9. märtsi 2010. aasta otsus K(2010) 1250 (lõplik) (ELT C 126, 18.5.2010, lk 7).

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Kreeka ettevõtjate liit, Imathia ettevõtluskoda, Naoussa kohalik omavalitsus ja Feinjersey Betriebsgesellschaft (Austria rõivatootja, [...]).

4

(5)  Õigusaktid nr N2322/95 ja N2362/95 ning samuti ministri 4. jaanuari 2006. aasta otsus nr 2/478/0025.

5

(6)  Meedet uuritakse praegu juhtumi CP150/2009 raames, mis käsitleb kokku nelja garantiikava, mille Kreeka ametiasutused võtsid vastu ajavahemikul 2006–2009 ja millest komisjonile ei teatatud. Vt ka juhtum C27/2010 United Textiles.

6

United Textiles

(7)  Juhtum N635/07 (ELT C 264, 17.10.2008, lk 1).

7

(8)  Nagu Kreeka ametiasutused väitsid abist teatades (november 2007).

8

(9)  190 töötajale.

9

(10)  Tulem enne maksustamist + amortisatsioon.

10

(11)  Omakapitali tasuvus.

11

(12)  Maksimaalselt 6 kuu Euribor + 3,6 %, mis on praegu ca 5 %.

12

(13)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

13

(14)  Siin osutab komisjon tegelikele ümberkorraldamiskuludele. Allpool punktis 123, kus esitatakse ümberkorraldamise kogukulud, on lisatud ka 2007. ja 2008. aasta riigigarantiide abielemendid, sest need tuleb rahastada abisaaja panusest.

14

(15)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

15

(16)  Vt allpool jaotises 7.3 äriühingu 2007. ja 2008. aasta olukorra üksikasjalik hinnang.

16

(17)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

17

(18)  2008. aasta päästmisabi otsuses ei esitatud garantii abielemendi suurust.

18

(19)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta, ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

19

(20)  Äriühingu Varvaressos kinnisvaral oli äriline väärtus ja likvideerimisväärtus (pakilistest asjaoludest tulenevast müügist saadav tulu). Eelkõige hinnati 2005. aasta jaanuaris äriühingu kinnisvara äriliseks väärtuseks 15,6 miljonit eurot ja 2008. aasta detsembris 28,8 miljonit eurot. Peale selle oli äriühingul 2007. aasta detsembris laene kogusummas 26,4 miljonit eurot ja 2008. aasta detsembris 29,2 miljonit eurot. Likvideerimisväärtus, mis võrdub [...] %ga vara turuväärtusest, annaks likvideerimisväärtuseks [...] miljonit eurot. Sellest tulenevalt oli äriühingu kinnisvara likvideerimisväärtus üks aasta pärast graafiku muutmist [...] % selle tasumata laenusummast. Selle protsendimäära puhul oleks maksejõuetusest tingitud kahju [...] %, seega alla [...] %. Sellele tuginedes võiks muudetud graafikuga laenu tagatist pidada suureks.

20

(21)  Arvutamisel võrreldi tegelikku intressi selle intressiga, mida oleks pidanud kohaldama. Arvutused tehti ajavahemiku kohta 2007. aasta jaanuarist (kui jõustus 2007. aasta riigigarantii) kuni 2010. aasta detsembrini, sest ümberkorraldamiskavas nähakse ette laenude täielik tagasimaksmine.

21

(22)  Tegelikult oli vara, mida pakuti tagatiseks, kuid kogu see vara oli juba varem hüpoteegiga kaetud; seepärast ei saanud seda vara käsitada 2008. aasta laenu tõhusa kattena.

22

(23)  ELT L 259, 2.10.2009, lk 22.

23

(24)  ELT L 150, 10.6.2005, lk 24, punkt 209.

24

(25)  ELT C 191, 17.8.2007, lk 1, punkt 29.

25

(26)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

26

---