# Jurnalul Oficial L 206/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.206.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 206 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5411 august 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.206.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 206

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5411 august 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 803/2011 al Consiliului din 4 august 2011 de abrogare a taxei compensatorii aplicate importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg originare din India și încheiere a procedurii aplicate unor astfel de importuri în urma reexaminării efectuate în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 804/2011 al Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 19 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 805/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de stabilire a normelor detaliate privind licențele controlorilor de trafic aerian și anumite certificate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  ) | 21 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 806/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de aprobare a substanței active fluquinconazol, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei (
  1
  ) | 39 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 807/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de aprobare a substanței active triazoxid, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  ) | 44 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 48 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia 2011/499/PESC a Consiliului din 1 august 2011 de modificare și de prelungire a Deciziei 2010/450/PESC de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sudan | 50 |
| | * | Decizia de punere în aplicare 2011/500/PESC a Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 53 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 803/2011 al Consiliului din 4 august 2011 de abrogare a taxei compensatorii aplicate importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg originare din India și încheiere a procedurii aplicate unor astfel de importuri în urma reexaminării efectuate în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 804/2011 al Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

19

*

Regulamentul (UE) nr. 805/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de stabilire a normelor detaliate privind licențele controlorilor de trafic aerian și anumite certificate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (
  1
  )

1

21

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 806/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de aprobare a substanței active fluquinconazol, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei (
  1
  )

1

39

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 807/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de aprobare a substanței active triazoxid, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (
  1
  )

1

44

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 808/2011 al Comisiei din 10 august 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

48

DECIZII

*

Decizia 2011/499/PESC a Consiliului din 1 august 2011 de modificare și de prelungire a Deciziei 2010/450/PESC de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sudan

50

*

Decizia de punere în aplicare 2011/500/PESC a Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 803/2011 AL CONSILIULUI

din 4 august 2011

de abrogare a taxei compensatorii aplicate importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg originare din India și încheiere a procedurii aplicate unor astfel de importuri în urma reexaminării efectuate în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 18,

având în vedere propunerea transmisă de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Măsurile în vigoare

| (1) | În mai 2005, în urma unei reexaminări mixte, intermediare și în perspectiva expirării măsurilor (denumite în continuare „reexaminarea mixtă”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 713/2005 (2), a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg, și anume amoxicilină trihidrat, ampicilină trihidrat și cefalexină, necondiționate în doze premăsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul (denumite în continuare „produsele în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC ex 2941 10 00 și ex 2941 90 00 și originare din India. Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 17,3 % și 32 %. Măsurile originale au fost instituite prin Regulamentul (CE) nr. 2164/98 al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

În mai 2005, în urma unei reexaminări mixte, intermediare și în perspectiva expirării măsurilor (denumite în continuare „reexaminarea mixtă”), Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 713/2005 (2), a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg, și anume amoxicilină trihidrat, ampicilină trihidrat și cefalexină, necondiționate în doze premăsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul (denumite în continuare „produsele în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC ex 2941 10 00 și ex 2941 90 00 și originare din India. Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem cuprinsă între 17,3 % și 32 %. Măsurile originale au fost instituite prin Regulamentul (CE) nr. 2164/98 al Consiliului (3).

| (2) | În urma unei reexaminări intermediare parțiale, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1176/2008 (4), a modificat valoarea taxei compensatorii aplicabile unui exportator din India. |
| --- | --- |

(2)

În urma unei reexaminări intermediare parțiale, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1176/2008 (4), a modificat valoarea taxei compensatorii aplicabile unui exportator din India.

1.2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor definitive în vigoare, Comisia a primit o cerere de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor a Regulamentului (CE) nr. 713/2005, în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, din partea a doi producători din Uniune: DSM și Sandoz (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de anumite antibiotice cu spectru larg din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor definitive în vigoare, Comisia a primit o cerere de inițiere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor a Regulamentului (CE) nr. 713/2005, în temeiul articolului 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, din partea a doi producători din Uniune: DSM și Sandoz (denumiți în continuare „solicitanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de anumite antibiotice cu spectru larg din Uniune.

| (4) | Cererea a fost justificată prin faptul că este posibil ca expirarea măsurilor să determine o continuare sau o reapariție a subvenționării și a prejudiciului adus industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a fost justificată prin faptul că este posibil ca expirarea măsurilor să determine o continuare sau o reapariție a subvenționării și a prejudiciului adus industriei din Uniune.

| (5) | Înaintea inițierii reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) și articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a notificat autoritățile publice ale Indiei (API) că a primit o cerere de reexaminare documentată în mod corespunzător. API au fost invitate la consultări în vederea clarificării situației descrise în cerere și a găsirii unei soluții de comun acord. API nu au răspuns decât foarte târziu acestei invitații și, prin urmare, astfel de consultări nu au avut loc. |
| --- | --- |

(5)

Înaintea inițierii reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) și articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a notificat autoritățile publice ale Indiei (API) că a primit o cerere de reexaminare documentată în mod corespunzător. API au fost invitate la consultări în vederea clarificării situației descrise în cerere și a găsirii unei soluții de comun acord. API nu au răspuns decât foarte târziu acestei invitații și, prin urmare, astfel de consultări nu au avut loc.

1.3.   Inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilindu-se, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 12 mai 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) (denumnit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilindu-se, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 12 mai 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6) (denumnit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

1.4.   Ancheta

1.4.1.   Perioada de anchetă

| (7) | Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

1.4.2.   Părțile vizate de anchetă

| (8) | Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii din amonte, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și API cu privire la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, furnizorii din amonte, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și API cu privire la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (9) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive deosebite care să o justifice. |
| --- | --- |

(9)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat o audiere și care au demonstrat că există motive deosebite care să o justifice.

| (10) | Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori de produse în cauză din India, care au fost indicați în cerere, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, să se examineze dacă este necesar să se apeleze la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, părților anterior menționate li s-a solicitat, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. Doar trei producători-exportatori s-au făcut cunoscuți. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori de produse în cauză din India, care au fost indicați în cerere, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, să se examineze dacă este necesar să se apeleze la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, părților anterior menționate li s-a solicitat, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la inițierea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. Doar trei producători-exportatori s-au făcut cunoscuți. Prin urmare, eșantionarea nu a fost efectuată.

| (11) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților despre care s-a știut că sunt interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători din Uniune, de la trei producători-exportatori și de la API. Niciunul dintre ceilalți producători nu a răspuns chestionarelor și nici nu a furnizat vreo informație. Niciunul dintre importatori nu s-a făcut cunoscut în cursul evaluării oportunității eșantionării și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei vreo informație și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților despre care s-a știut că sunt interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători din Uniune, de la trei producători-exportatori și de la API. Niciunul dintre ceilalți producători nu a răspuns chestionarelor și nici nu a furnizat vreo informație. Niciunul dintre importatori nu s-a făcut cunoscut în cursul evaluării oportunității eșantionării și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei vreo informație și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.

| (12) | Unul dintre producători a pretins că evaluarea situației industriei din Uniune ar trebui să includă și date de la un alt presupus producător din Uniune. Totuși, întrucât s-a constatat că această ultimă societate comercială nu era un producător de produse care fac obiectul anchetei, această pretenție a fost respinsă. |
| --- | --- |

(12)

Unul dintre producători a pretins că evaluarea situației industriei din Uniune ar trebui să includă și date de la un alt presupus producător din Uniune. Totuși, întrucât s-a constatat că această ultimă societate comercială nu era un producător de produse care fac obiectul anchetei, această pretenție a fost respinsă.

| (13) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:






  (a) | producători din Uniune:







  — | DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Țările de Jos), care a răspuns la chestionarul Comisiei și în numele DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spania). Aceste două societăți comerciale sunt denumite în continuare „DSM”; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:

(a)

producători din Uniune:

—

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Țările de Jos), care a răspuns la chestionarul Comisiei și în numele DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spania). Aceste două societăți comerciale sunt denumite în continuare „DSM”;

| — | Deretil S.A. (denumită în trecut DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spania, denumită în continuare „Deretil”; și |
| --- | --- |

—

Deretil S.A. (denumită în trecut DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spania, denumită în continuare „Deretil”; și

| — | Sandoz GmbH, Kundl (Austria), care a răspuns la chestionarul Comisiei și în numele Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Spania). Ambele societăți comerciale sunt denumite în continuare prin denumirea comună „Sandoz”; |
| --- | --- |

—

Sandoz GmbH, Kundl (Austria), care a răspuns la chestionarul Comisiei și în numele Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Spania). Ambele societăți comerciale sunt denumite în continuare prin denumirea comună „Sandoz”;

| (b) | producători-exportatori din India:







  — | Lupin Limited, Mumbai; |
| --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori din India:

—

Lupin Limited, Mumbai;

| — | M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh și Baddi; și |
| --- | --- |

—

M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh și Baddi; și

| — | Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon; |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;

| (c) | autoritățile publice ale Indiei (API):







  — | Ministerul Comerțului, New Delhi. |
| --- | --- | --- |

(c)

autoritățile publice ale Indiei (API):

—

Ministerul Comerțului, New Delhi.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (14) | Produsele vizate de prezenta reexaminare sunt aceleași cu cele care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 713/2005, și anume amoxicilină trihidrat, ampicilină trihidrat și cefalexină, necondiționate în doze premăsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul, încadrate în prezent la codurile NC ex 2941 10 00 și ex 2941 90 00, originare din India (denumite în continuare „produsele în cauză”). |
| --- | --- |

(14)

Produsele vizate de prezenta reexaminare sunt aceleași cu cele care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 713/2005, și anume amoxicilină trihidrat, ampicilină trihidrat și cefalexină, necondiționate în doze premăsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul, încadrate în prezent la codurile NC ex 2941 10 00 și ex 2941 90 00, originare din India (denumite în continuare „produsele în cauză”).

| (15) | Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsele în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorii-exportatori pe piața internă din India, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsele în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorii-exportatori pe piața internă din India, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări și, prin urmare, sunt considerate ca fiind produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII

3.1.   Introducere

| (16) | Astfel cum este menționat la considerentul 11, trei producători-exportatori s-au făcut cunoscuți și au răspuns la chestionar. Totuși, doar doi dintre acești trei producători-exportatori au raportat vânzări de produse în cauză în Uniune, în cursul PAR. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum este menționat la considerentul 11, trei producători-exportatori s-au făcut cunoscuți și au răspuns la chestionar. Totuși, doar doi dintre acești trei producători-exportatori au raportat vânzări de produse în cauză în Uniune, în cursul PAR.

| (17) | Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții: | Sisteme naționale:







  (a) | sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme – AAS); |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:

Sisteme naționale:

(a)

sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme – AAS);

| (b) | sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS); |
| --- | --- |

(b)

sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS);

| (c) | sistemul de taxe preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS); |
| --- | --- |

(c)

sistemul de taxe preferențiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS);

| (d) | sistemul „Piață țintă” (Focus Market Scheme – FMS); |
| --- | --- |

(d)

sistemul „Piață țintă” (Focus Market Scheme – FMS);

| (e) | sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation – DFIA); |
| --- | --- |

(e)

sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (Duty Free Import Authorisation – DFIA);

| (f) | unitățile axate pe export (Export Oriented Units – EOU)/Zonele de procesare a exporturilor (Export Processing Zones – EPZ)/Zonele economice speciale (Special Economic Zones – SEZ); |
| --- | --- |

(f)

unitățile axate pe export (Export Oriented Units – EOU)/Zonele de procesare a exporturilor (Export Processing Zones – EPZ)/Zonele economice speciale (Special Economic Zones – SEZ);

| (g) | sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme – ECS); și |
| --- | --- |

(g)

sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme – ECS); și

| (h) | sistemul scutirii de impozitul pe venit (Income Tax Exemption Scheme – ITES). |
| --- | --- |

(h)

sistemul scutirii de impozitul pe venit (Income Tax Exemption Scheme – ITES).

| | Sisteme regionale:







  (i) | sistemul de stimulare a industriei al statului Punjab; și |
| --- | --- | --- |

Sisteme regionale:

(i)

sistemul de stimulare a industriei al statului Punjab; și

| (j) | sistemul de stimulare a industriei al statului Gujarat. |
| --- | --- |

(j)

sistemul de stimulare a industriei al statului Gujarat.

| (18) | Sistemele de la (a) la (f) menționate mai sus sunt bazate pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează API să emită notificări privind politica de export și de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica privind comerțul exterior” (PCE), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate cu regularitate. Două documente PCE sunt relevante pentru PAR în cauză, și anume: PCE 04-09 și PCE 09-14. Cel din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, API stipulează și procedurile referitoare la PCE 04-09 și PCE 09-14 într-un „Manual de proceduri, volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat cu regularitate. |
| --- | --- |

(18)

Sistemele de la (a) la (f) menționate mai sus sunt bazate pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează API să emită notificări privind politica de export și de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica privind comerțul exterior” (PCE), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate cu regularitate. Două documente PCE sunt relevante pentru PAR în cauză, și anume: PCE 04-09 și PCE 09-14. Cel din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, API stipulează și procedurile referitoare la PCE 04-09 și PCE 09-14 într-un „Manual de proceduri, volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat cu regularitate.

| (19) | Sistemul de la litera (g) este bazat pe articolele 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare, din 1949, care autorizează banca centrală a Indiei (Reserve Bank of India – RBI) să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor pentru export. |
| --- | --- |

(19)

Sistemul de la litera (g) este bazat pe articolele 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare, din 1949, care autorizează banca centrală a Indiei (Reserve Bank of India – RBI) să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor pentru export.

| (20) | Sistemul de la litera (h) este bazat pe Legea privind impozitul pe venit, din 1961, care este modificată anual prin Legea finanțelor. |
| --- | --- |

(20)

Sistemul de la litera (h) este bazat pe Legea privind impozitul pe venit, din 1961, care este modificată anual prin Legea finanțelor.

| (21) | Sistemul de la litera (i) este administrat de autoritățile publice ale statului Punjab și este bazat pe politica privind industria și pe codul de stimulente ale autorităților publice ale statului Punjab. |
| --- | --- |

(21)

Sistemul de la litera (i) este administrat de autoritățile publice ale statului Punjab și este bazat pe politica privind industria și pe codul de stimulente ale autorităților publice ale statului Punjab.

| (22) | Sistemul de la litera (j) este administrat de autoritățile publice ale statului Gujarat și este bazat pe politica de stimulare a industriei a statului Gujarat. |
| --- | --- |

(22)

Sistemul de la litera (j) este administrat de autoritățile publice ale statului Gujarat și este bazat pe politica de stimulare a industriei a statului Gujarat.

3.2.   Sistemul de autorizare prealabilă (AAS)

(a)   Temeiul juridic

| (23) | Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și la punctele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(23)

Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1-4.1.14 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și la punctele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitatea

| (24) | AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul 25. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori care au „legături” cu producătorii auxiliari sunt eligibili pentru AAS „exporturi fizice” și pentru AAS pentru „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili pentru AAS pentru bunuri intermediare. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din PCE 04-09 și PCE 09-14, cum sunt furnizorii către o unitate axată pe export (EOU), sunt eligibili pentru AAS „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari către producătorii-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile aferente „exporturilor prevăzute” în cadrul subsistemelor Bonuri de aprovizionare anticipată (Advance Release Order – ARO) și Acreditiv intern de tip back-to-back (back-to-back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(24)

AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul 25. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori care au „legături” cu producătorii auxiliari sunt eligibili pentru AAS „exporturi fizice” și pentru AAS pentru „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili pentru AAS pentru bunuri intermediare. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din PCE 04-09 și PCE 09-14, cum sunt furnizorii către o unitate axată pe export (EOU), sunt eligibili pentru AAS „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari către producătorii-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile aferente „exporturilor prevăzute” în cadrul subsistemelor Bonuri de aprovizionare anticipată (Advance Release Order – ARO) și Acreditiv intern de tip back-to-back (back-to-back inland letter of credit).

(c)   Aplicarea practică

| (25) | Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:






  (i) | exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materialelor care intră în procesul de producție a unui produs de export rezultant specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. În autorizația prealabilă se specifică o cotă de import și o obligație de export, inclusiv tipul produsului exportat; |
| --- | --- | --- |

(25)

Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:

(i)

exporturi fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materialelor care intră în procesul de producție a unui produs de export rezultant specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul Indiei. În autorizația prealabilă se specifică o cotă de import și o obligație de export, inclusiv tipul produsului exportat;

| (ii) | cerința anuală: o astfel de autorizație prealabilă nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). Titularul autorizației prealabile poate importa fără taxe vamale de import, în limita unui plafon valoric stabilit în funcție de valoarea exporturilor sale anterioare, orice material care intră în procesul de producție a oricărui produs care se încadrează într-un astfel de grup de produse. El poate alege să exporte orice produs rezultant, care se încadrează în grupul de produse, pentru care au fost folosite astfel de materiale scutite de taxe vamale de import; |
| --- | --- |

(ii)

cerința anuală: o astfel de autorizație prealabilă nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). Titularul autorizației prealabile poate importa fără taxe vamale de import, în limita unui plafon valoric stabilit în funcție de valoarea exporturilor sale anterioare, orice material care intră în procesul de producție a oricărui produs care se încadrează într-un astfel de grup de produse. El poate alege să exporte orice produs rezultant, care se încadrează în grupul de produse, pentru care au fost folosite astfel de materiale scutite de taxe vamale de import;

| (iii) | bunuri intermediare: acest subsistem vizează cazurile în care doi producători intenționează să producă un singur produs de export și să împartă procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o autorizație prealabilă pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit; |
| --- | --- |

(iii)

bunuri intermediare: acest subsistem vizează cazurile în care doi producători intenționează să producă un singur produs de export și să împartă procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție și poate obține în acest scop o autorizație prealabilă pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;

| (iv) | exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție al unor bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din PCE 04-09 și PCE 09-14. Conform API, exporturile prevăzute se referă la acele operațiuni în care bunurile furnizate nu părăsesc țara. O serie de categorii de bunuri sunt considerate exporturi prevăzute, cu condiția ca bunurile să fie fabricate în India, de exemplu, bunurile destinate unei EOU sau unei societăți comerciale situate într-o SEZ; |
| --- | --- |

(iv)

exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe fără taxe vamale materiale care intră în procesul de producție al unor bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din PCE 04-09 și PCE 09-14. Conform API, exporturile prevăzute se referă la acele operațiuni în care bunurile furnizate nu părăsesc țara. O serie de categorii de bunuri sunt considerate exporturi prevăzute, cu condiția ca bunurile să fie fabricate în India, de exemplu, bunurile destinate unei EOU sau unei societăți comerciale situate într-o SEZ;

| (v) | ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze de pe piața internă cu materiale care intră în procesul de producție, în loc să le importe direct, are opțiunea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului intern să beneficieze de exporturile prevăzute, astfel cum se prevede la punctul 8.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, rambursarea aferentă exporturilor prevăzute și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor vamale, în favoarea furnizorului și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe vamale. Rambursarea impozitelor/taxelor vamale se aplică materialelor care intră în procesul de producție, atât celor de origine internă, cât și celor importate; |
| --- | --- |

(v)

ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze de pe piața internă cu materiale care intră în procesul de producție, în loc să le importe direct, are opțiunea de a le procura în schimbul ARO. În astfel de cazuri, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate în beneficiul furnizorului intern în momentul livrării materialelor menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului intern să beneficieze de exporturile prevăzute, astfel cum se prevede la punctul 8.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, rambursarea aferentă exporturilor prevăzute și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor vamale, în favoarea furnizorului și nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe vamale. Rambursarea impozitelor/taxelor vamale se aplică materialelor care intră în procesul de producție, atât celor de origine internă, cât și celor importate;

| (vi) | acreditiv intern de tip back-to-back: acest subsistem cuprinde, de asemenea, bunurile de proveniență internă livrate unui titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor intern. Banca invalidează autorizația prealabilă pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor care sunt obținute intern și nu importate. Furnizorul intern va fi îndreptățit să beneficieze de avantajele aferente exporturilor prevăzute, astfel cum se prevede la punctul 8.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, rambursarea aferentă exporturilor prevăzute și rambursarea accizei finale). |
| --- | --- |

(vi)

acreditiv intern de tip back-to-back: acest subsistem cuprinde, de asemenea, bunurile de proveniență internă livrate unui titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor intern. Banca invalidează autorizația prealabilă pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor care sunt obținute intern și nu importate. Furnizorul intern va fi îndreptățit să beneficieze de avantajele aferente exporturilor prevăzute, astfel cum se prevede la punctul 8.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, rambursarea aferentă exporturilor prevăzute și rambursarea accizei finale).

| (26) | În cursul PAR, unul dintre cei doi exportatori cooperanți au obținut concesii în temeiul AAS. Subsistemul pe care această societate comercială l-a utilizat a fost (i) exporturile fizice. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(26)

În cursul PAR, unul dintre cei doi exportatori cooperanți au obținut concesii în temeiul AAS. Subsistemul pe care această societate comercială l-a utilizat a fost (i) exporturile fizice. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă este cazul ca subsistemele restante neutilizate să facă obiectul unor măsuri compensatorii.

| (27) | Materialele importate care intră în procesul de producție nu sunt transferabile și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export rezultant. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un termen prevăzut după emiterea autorizației prealabile. De la reexaminarea mixtă, termenul a fost prelungit la 36 de luni (24 de luni, cu două prelungiri de câte șase luni fiecare). |
| --- | --- |

(27)

Materialele importate care intră în procesul de producție nu sunt transferabile și trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export rezultant. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un termen prevăzut după emiterea autorizației prealabile. De la reexaminarea mixtă, termenul a fost prelungit la 36 de luni (24 de luni, cu două prelungiri de câte șase luni fiecare).

| (28) | În scopul verificării de către autoritățile din India, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să dețină un registru privind consumul efectiv („situația contabilă reală și adecvată”) de bunuri importate fără taxe vamale de import/obținute intern pentru fiecare autorizație prealabilă, în formatul specificat (punctele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un contabil extern autorizat/contabil de management care emite un certificat prin care se atestă că registrele menționate și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite în temeiul apendicelui 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere. |
| --- | --- |

(28)

În scopul verificării de către autoritățile din India, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să dețină un registru privind consumul efectiv („situația contabilă reală și adecvată”) de bunuri importate fără taxe vamale de import/obținute intern pentru fiecare autorizație prealabilă, în formatul specificat (punctele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un contabil extern autorizat/contabil de management care emite un certificat prin care se atestă că registrele menționate și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite în temeiul apendicelui 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.

| (29) | În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice în cursul PAR, atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către API și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem este determinat de API pe baza unor norme standard privind intrări și ieșiri (standard input-output norms – SION). SION există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsele în cauză, ele fiind emise de API. De la reexaminarea mixtă, SION au fost revizuite la valori inferioare, iar în cursul PAR ele au fost, pentru principalele materii prime și în funcție de produs și rută, cu 2,3 %-16,1 % mai mici decât în cursul reexaminării mixte. |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi fizice în cursul PAR, atât cota de import, cât și obligația de export sunt fixate, în termeni de volum și valoare, de către API și sunt înregistrate în autorizația prealabilă. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii autorităților publice trebuie să înregistreze operațiunile respective în autorizația prealabilă. Volumul importurilor autorizate în temeiul acestui sistem este determinat de API pe baza unor norme standard privind intrări și ieșiri (standard input-output norms – SION). SION există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsele în cauză, ele fiind emise de API. De la reexaminarea mixtă, SION au fost revizuite la valori inferioare, iar în cursul PAR ele au fost, pentru principalele materii prime și în funcție de produs și rută, cu 2,3 %-16,1 % mai mici decât în cursul reexaminării mixte.

| (30) | În pofida acestei reduceri a SION, s-a constatat că, pentru unul dintre tipurile de produse în cauză, consumul efectiv a fost totuși mai mic decât SION. În plus, s-a constatat că, deși era obligatoriu, societatea comercială nu a deținut registrul privind consumul la care se face referire în considerentul 28 de mai sus (denumit în continuare „apendicele 23”), verificabil de către un contabil extern. În pofida nerespectării acestei cerințe, societatea a dispus de beneficiile aferente AAS, care, în plus, ținând cont de supraestimarea SION constatată, erau excesive în raport cu prevederile legii aferente. |
| --- | --- |

(30)

În pofida acestei reduceri a SION, s-a constatat că, pentru unul dintre tipurile de produse în cauză, consumul efectiv a fost totuși mai mic decât SION. În plus, s-a constatat că, deși era obligatoriu, societatea comercială nu a deținut registrul privind consumul la care se face referire în considerentul 28 de mai sus (denumit în continuare „apendicele 23”), verificabil de către un contabil extern. În pofida nerespectării acestei cerințe, societatea a dispus de beneficiile aferente AAS, care, în plus, ținând cont de supraestimarea SION constatată, erau excesive în raport cu prevederile legii aferente.

(d)   Observații transmise în urma comunicării informațiilor

| (31) | API și un producător-exportator au transmis observații cu privire la AAS. |
| --- | --- |

(31)

API și un producător-exportator au transmis observații cu privire la AAS.

| (32) | API au pretins că AAS funcționează ca un sistem de rambursare autorizată sau ca un sistem de rambursare pentru produse de substituție, cu un sistem de verificare în conformitate cu prevederile anexelor I, II și III din regulamentul de bază în vigoare, pentru a monitoriza legătura dintre materialele care intră în procesul de producție importate fără taxe vamale de import și produsele de export rezultante. API au susținut în plus că, în conformitate cu regulamentul de bază, doar scutirea sau rambursarea taxelor la import în plus față de cele încasate pentru materialele importate destinate procesului de producție și care sunt consumate în producția de produse exportate pot face obiectul unor măsuri compensatorii. În privința unui sistem de verificare, ei au insistat că există un sistem de verificare adecvat. În acest context, ei au făcut referire la un număr de elemente de verificare care se află la dispoziția API pentru astfel de verificări, incluzând SION, informații privind cantități aflate în documentele de import și export și verificarea rambursărilor după încheierea importului și exportului. API au reamintit de asemenea că sistemul prevede faptul că, în situația în care există materiale neutilizate, se plătesc taxe vamale integral și dobânzi cuvenite. |
| --- | --- |

(32)

API au pretins că AAS funcționează ca un sistem de rambursare autorizată sau ca un sistem de rambursare pentru produse de substituție, cu un sistem de verificare în conformitate cu prevederile anexelor I, II și III din regulamentul de bază în vigoare, pentru a monitoriza legătura dintre materialele care intră în procesul de producție importate fără taxe vamale de import și produsele de export rezultante. API au susținut în plus că, în conformitate cu regulamentul de bază, doar scutirea sau rambursarea taxelor la import în plus față de cele încasate pentru materialele importate destinate procesului de producție și care sunt consumate în producția de produse exportate pot face obiectul unor măsuri compensatorii. În privința unui sistem de verificare, ei au insistat că există un sistem de verificare adecvat. În acest context, ei au făcut referire la un număr de elemente de verificare care se află la dispoziția API pentru astfel de verificări, incluzând SION, informații privind cantități aflate în documentele de import și export și verificarea rambursărilor după încheierea importului și exportului. API au reamintit de asemenea că sistemul prevede faptul că, în situația în care există materiale neutilizate, se plătesc taxe vamale integral și dobânzi cuvenite.

| (33) | Producătorul-exportator care a utilizat AAS în cazul vânzărilor sale în Uniune nu a avut observații cu privire la constatări în ceea ce privește descrierea și aplicare în practică, astfel cum este rezumat la literele (a)-(c), dar a contestat o serie de cifre din calcularea cuantumului subvenției. Calculul a fost verificat, fără să fie nevoie de corecturi, iar aceste aspecte au fost clarificate pentru societatea comercială în cauză. |
| --- | --- |

(33)

Producătorul-exportator care a utilizat AAS în cazul vânzărilor sale în Uniune nu a avut observații cu privire la constatări în ceea ce privește descrierea și aplicare în practică, astfel cum este rezumat la literele (a)-(c), dar a contestat o serie de cifre din calcularea cuantumului subvenției. Calculul a fost verificat, fără să fie nevoie de corecturi, iar aceste aspecte au fost clarificate pentru societatea comercială în cauză.

(e)   Concluzii

| (34) | Scutirea de taxe vamale de import constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume reprezintă o contribuție financiară a API care a conferit un avantaj exportatorului care face obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(34)

Scutirea de taxe vamale de import constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume reprezintă o contribuție financiară a API care a conferit un avantaj exportatorului care face obiectul anchetei.

| (35) | În plus, AAS pentru exporturi fizice este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(35)

În plus, AAS pentru exporturi fizice este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (36) | Prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că subsistemul principal aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale de import sau un sistem de rambursare pentru produse de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele menționate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele de rambursare) și în anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produse de substituție) din regulamentul de bază. Cu toate că există un sistem de verificare sau o procedură de confirmare a faptului dacă și în ce măsură au fost consumate materiale care intră în procesul de producție al produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru produsele de substituție, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază), API nu au aplicat-o efectiv. SION nu pot fi considerate în sine un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt exagerat de generoase și s-a stabilit că beneficiile primite în exces nu sunt recuperate de API. Într-adevăr, API nu au efectuat un control efectiv pe baza unui registru de consum efectiv corect întocmit. În plus, API nu au efectuat o verificare suplimentară pe baza materialelor care intră în procesul de producție efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată în absența unui sistem de verificare aplicat efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În fine, s-a confirmat că, în pofida obligativității prevăzută în lege, implicarea contabililor autorizați în procesul de verificare nu este garantată în practică. |
| --- | --- |

(36)

Prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat faptul că subsistemul principal aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale de import sau un sistem de rambursare pentru produse de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele menționate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele de rambursare) și în anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produse de substituție) din regulamentul de bază. Cu toate că există un sistem de verificare sau o procedură de confirmare a faptului dacă și în ce măsură au fost consumate materiale care intră în procesul de producție al produsului exportat (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru produsele de substituție, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază), API nu au aplicat-o efectiv. SION nu pot fi considerate în sine un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt exagerat de generoase și s-a stabilit că beneficiile primite în exces nu sunt recuperate de API. Într-adevăr, API nu au efectuat un control efectiv pe baza unui registru de consum efectiv corect întocmit. În plus, API nu au efectuat o verificare suplimentară pe baza materialelor care intră în procesul de producție efectiv implicate, deși aceasta ar trebui în mod normal să fie realizată în absența unui sistem de verificare aplicat efectiv (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În fine, s-a confirmat că, în pofida obligativității prevăzută în lege, implicarea contabililor autorizați în procesul de verificare nu este garantată în practică.

| (37) | Prin urmare, AAS pentru exporturi fizice poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, AAS pentru exporturi fizice poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(f)   Calcularea cuantumului subvenției

| (38) | În absența unor sisteme autorizate de rambursare a taxelor vamale sau a unor sisteme de rambursare pentru produsele de substituție, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de scutirea totală de taxe vamale de import, datorate în mod normal pentru importurile de materiale care intră în procesul de producție. În acest sens și ținând cont de pretenția API menționată la considerentul 32, se menționează că regulamentul de bază nu doar prevede instituirea de măsuri compensatorii corespunzătoare scutirii „în exces” de taxe vamale. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, numai scutirea în exces de taxe vamale poate face obiectul unor măsuri compensatorii, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile din anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unui proces de monitorizare adecvat, excepția de mai sus pentru sistemele de rambursare nu este aplicabilă și se aplică regula normală de instituire a unor măsuri compensatorii corespunzătoare cuantumului taxelor vamale neachitate (venituri nepercepute), în loc de vreo presupusă scutire în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea trebuie doar să producă dovezi suficiente pentru a stabili că un pretins sistem de verificare este inadecvat. |
| --- | --- |

(38)

În absența unor sisteme autorizate de rambursare a taxelor vamale sau a unor sisteme de rambursare pentru produsele de substituție, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de scutirea totală de taxe vamale de import, datorate în mod normal pentru importurile de materiale care intră în procesul de producție. În acest sens și ținând cont de pretenția API menționată la considerentul 32, se menționează că regulamentul de bază nu doar prevede instituirea de măsuri compensatorii corespunzătoare scutirii „în exces” de taxe vamale. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, numai scutirea în exces de taxe vamale poate face obiectul unor măsuri compensatorii, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile din anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unui proces de monitorizare adecvat, excepția de mai sus pentru sistemele de rambursare nu este aplicabilă și se aplică regula normală de instituire a unor măsuri compensatorii corespunzătoare cuantumului taxelor vamale neachitate (venituri nepercepute), în loc de vreo presupusă scutire în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina calculării unei astfel de scutiri în exces nu revine autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea trebuie doar să producă dovezi suficiente pentru a stabili că un pretins sistem de verificare este inadecvat.

| (39) | Cuantumul subvenției pentru exportatorul care a utilizat AAS a fost calculat pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) pentru materialele importate în cadrul subsistemului utilizat pentru produsele în cauză în cursul PAR (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din cuantumul subvenției, în cazul unor cereri justificate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest cuantum al subvenției a fost considerat pentru cifra de afaceri corespunzătoare exportului de produse în cauză în cursul PAR ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(39)

Cuantumul subvenției pentru exportatorul care a utilizat AAS a fost calculat pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) pentru materialele importate în cadrul subsistemului utilizat pentru produsele în cauză în cursul PAR (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse din cuantumul subvenției, în cazul unor cereri justificate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, acest cuantum al subvenției a fost considerat pentru cifra de afaceri corespunzătoare exportului de produse în cauză în cursul PAR ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (40) | Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător cooperant care l-a utilizat este de 12,3 %. |
| --- | --- |

(40)

Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător cooperant care l-a utilizat este de 12,3 %.

3.3.   Sistemul de credite pentru taxe de import (DEPBS)

(a)   Temeiul juridic

| (41) | Descrierea detaliată a DEPBS se află la punctul 4.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și în capitolul 4 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(41)

Descrierea detaliată a DEPBS se află la punctul 4.3 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și în capitolul 4 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitatea

| (42) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil pentru acest sistem. |
| --- | --- |

(42)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil pentru acest sistem.

(c)   Aplicarea practică

| (43) | Un exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procente din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile din India au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsele în cauză. Ele sunt determinate pe baza SION (a se vedea considerentul 29) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importului, indiferent de faptul că taxele vamale de import au fost plătite sau nu. Ratele DEPBS pentru produsele în cauză în cursul PAR corespunzătoare prezentei anchete au fost de 8 % pentru amoxicilină trihidrat și 7 % pentru ampicilină trihidrat și cefalexină și, prin urmare, mai mare în toate cazurile decât în cursul reexaminării mixte. |
| --- | --- |

(43)

Un exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procente din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile din India au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsele în cauză. Ele sunt determinate pe baza SION (a se vedea considerentul 29) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importului, indiferent de faptul că taxele vamale de import au fost plătite sau nu. Ratele DEPBS pentru produsele în cauză în cursul PAR corespunzătoare prezentei anchete au fost de 8 % pentru amoxicilină trihidrat și 7 % pentru ampicilină trihidrat și cefalexină și, prin urmare, mai mare în toate cazurile decât în cursul reexaminării mixte.

| (44) | Pentru a fi eligibilă în cadrul acestui sistem, o societate comercială trebuie să exporte. În momentul efectuării exportului, exportatorul trebuie să prezinte autorităților din India o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale din India emit, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție la export. Acest document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru această operațiune de export. În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl va primi. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de către autoritățile vamale, API nu mai pot influența acordarea creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru calcularea beneficiului este cea aflată în vigoare în momentul întocmirii declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a fi eligibilă în cadrul acestui sistem, o societate comercială trebuie să exporte. În momentul efectuării exportului, exportatorul trebuie să prezinte autorităților din India o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale din India emit, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție la export. Acest document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru această operațiune de export. În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl va primi. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de către autoritățile vamale, API nu mai pot influența acordarea creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru calcularea beneficiului este cea aflată în vigoare în momentul întocmirii declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.

| (45) | De asemenea, s-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele DEPBS pot fi înscrise în contabilitate în conformitate cu principiile contabilității de angajament ca venituri în conturile comerciale, în condițiile îndeplinirii obligației de export. Astfel de credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice bunuri care nu sunt supuse unor restricții de import, cu excepția bunurilor de capital. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, s-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele DEPBS pot fi înscrise în contabilitate în conformitate cu principiile contabilității de angajament ca venituri în conturile comerciale, în condițiile îndeplinirii obligației de export. Astfel de credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice bunuri care nu sunt supuse unor restricții de import, cu excepția bunurilor de capital. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (făcând obiectul taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 luni de la data emiterii.

| (46) | Cererile de credite DEPBS se completează în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de operațiuni de export. De facto, nu există un termen strict pentru a solicita credite DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat operațiunile de export efectuate după termenul de transmitere a cererilor menționat la punctul 4.47 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. În plus, după cum este redat explicit la punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi întotdeauna luate în considerare, dar cu o mică taxă penalizatoare (de exemplu, 10 % din creditul cuvenit). |
| --- | --- |

(46)

Cererile de credite DEPBS se completează în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de operațiuni de export. De facto, nu există un termen strict pentru a solicita credite DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat operațiunile de export efectuate după termenul de transmitere a cererilor menționat la punctul 4.47 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. În plus, după cum este redat explicit la punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi întotdeauna luate în considerare, dar cu o mică taxă penalizatoare (de exemplu, 10 % din creditul cuvenit).

| (47) | S-a constatat că un producător-exportator cooperant din India a utilizat acest sistem în cursul PAR. |
| --- | --- |

(47)

S-a constatat că un producător-exportator cooperant din India a utilizat acest sistem în cursul PAR.

(d)   Observații transmise în urma comunicării informațiilor

| (48) | API au pretins că „beneficiul pentru primitor” poate fi cuantificat, iar oportunitatea instituirii de măsuri compensatorii generate de subvenție poate fi determinată doar în momentul în care licențele DEPBS sunt vândute pe piață, întrucât ele conferă un beneficiu doar dacă și doar în momentul în care sunt vândute pe piață. Cu alte cuvinte, creditele DEPBS nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii atunci când sunt utilizate pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate care sunt utilizate în procesul de producție al bunurilor exportate. |
| --- | --- |

(48)

API au pretins că „beneficiul pentru primitor” poate fi cuantificat, iar oportunitatea instituirii de măsuri compensatorii generate de subvenție poate fi determinată doar în momentul în care licențele DEPBS sunt vândute pe piață, întrucât ele conferă un beneficiu doar dacă și doar în momentul în care sunt vândute pe piață. Cu alte cuvinte, creditele DEPBS nu pot face obiectul unor măsuri compensatorii atunci când sunt utilizate pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate care sunt utilizate în procesul de producție al bunurilor exportate.

(e)   Concluzii privind DEPBS

| (49) | În cadrul DEPBS se oferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit DEBPS este o contribuție financiară din partea API, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru a compensa taxele de import, diminuând astfel venitul din taxe vamale al API care ar fi în mod normal obținut. În plus, creditul DEPBS conferă un beneficiu exportatorului, deoarece îi ameliorează lichiditatea nu doar dacă o licență este vândută pe piață, astfel cum au pretins API, ci și dacă este utilizată pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate. |
| --- | --- |

(49)

În cadrul DEPBS se oferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit DEBPS este o contribuție financiară din partea API, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru a compensa taxele de import, diminuând astfel venitul din taxe vamale al API care ar fi în mod normal obținut. În plus, creditul DEPBS conferă un beneficiu exportatorului, deoarece îi ameliorează lichiditatea nu doar dacă o licență este vândută pe piață, astfel cum au pretins API, ci și dacă este utilizată pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate.

| (50) | În afară de aceasta, DEPBS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(50)

În afară de aceasta, DEPBS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.

| (51) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produse de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte menționate în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele de rambursare) și anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produsele de substituție) din regulamentul de bază. Un exportator nu are nicio obligație de a consuma efectiv bunurile importate fără taxe vamale în procesul de producție, iar cuantumul creditului nu este calculat în funcție de cantitatea efectivă de materiale utilizate în procesul de producție. În plus, nu există în vigoare niciun sistem sau procedură care să certifice care materiale sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a efectuat o plată excesivă a taxelor vamale de import în sensul punctul (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă importă sau nu materiale care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material care intră în procesul de producție. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă niciun material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. |
| --- | --- |

(51)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produse de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte menționate în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele de rambursare) și anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produsele de substituție) din regulamentul de bază. Un exportator nu are nicio obligație de a consuma efectiv bunurile importate fără taxe vamale în procesul de producție, iar cuantumul creditului nu este calculat în funcție de cantitatea efectivă de materiale utilizate în procesul de producție. În plus, nu există în vigoare niciun sistem sau procedură care să certifice care materiale sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a efectuat o plată excesivă a taxelor vamale de import în sensul punctul (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă importă sau nu materiale care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material care intră în procesul de producție. Astfel, chiar și exportatorii care își procură toate materialele care intră în procesul de producție de pe piața internă și care nu importă niciun material care intră în procesul de producție sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.

(f)   Calculul cuantumului subvenției

| (52) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculat în termeni de beneficii conferite primitorului, care s-a constatat că au existat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul era conferit beneficiarului în momentul derulării operațiunii de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, API pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculat în termeni de beneficii conferite primitorului, care s-a constatat că au existat în cursul perioadei anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul era conferit beneficiarului în momentul derulării operațiunii de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, API pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.

| (53) | Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat să se calculeze beneficiul obținut în cadrul DEPBS ca fiind suma creditelor obținute pentru toate operațiunile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR. |
| --- | --- |

(53)

Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat să se calculeze beneficiul obținut în cadrul DEPBS ca fiind suma creditelor obținute pentru toate operațiunile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.

| (54) | În situația unor cereri justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse din creditele astfel determinate pentru a obține cuantumurile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

În situația unor cereri justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse din creditele astfel determinate pentru a obține cuantumurile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (55) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste cuantumuri ale subvenției au fost repartizate pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(55)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste cuantumuri ale subvenției au fost repartizate pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (56) | Pe baza celor de mai sus, rata subvenției stabilită pentru acest sistem pentru producătorul-exportator cooperant care l-a utilizat în cursul PAR este de 6,9 %. |
| --- | --- |

(56)

Pe baza celor de mai sus, rata subvenției stabilită pentru acest sistem pentru producătorul-exportator cooperant care l-a utilizat în cursul PAR este de 6,9 %.

3.4.   Sistemul de taxe preferențiale la importul de bunuri de capital (EPCGS)

(a)   Temeiul juridic

| (57) | Descrierea detaliată a EPCGS se află în capitolul 5 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(57)

Descrierea detaliată a EPCGS se află în capitolul 5 din PCE 04-09 și PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitatea

| (58) | În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori care au „legături” cu producătorii auxiliari, precum și prestatorii de servicii. |
| --- | --- |

(58)

În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori care au „legături” cu producătorii auxiliari, precum și prestatorii de servicii.

(c)   Aplicarea practică

| (59) | În condițiile unei obligații de export, o societate comercială este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate cu o vechime de cel mult zece ani) în condițiile unor taxe vamale reduse. În acest scop, API emit, la cerere și în condițiile plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede o rată redusă a taxelor de import de 5 %, aplicabilă tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a îndeplini obligația de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. În temeiul PCE 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu taxe vamale de 0 % în cadrul EPCGS, însă în acest caz perioada de îndeplinire a obligației de export este mai scurtă. |
| --- | --- |

(59)

În condițiile unei obligații de export, o societate comercială este autorizată să importe bunuri de capital (noi și uzate cu o vechime de cel mult zece ani) în condițiile unor taxe vamale reduse. În acest scop, API emit, la cerere și în condițiile plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede o rată redusă a taxelor de import de 5 %, aplicabilă tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Pentru a îndeplini obligația de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. În temeiul PCE 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu taxe vamale de 0 % în cadrul EPCGS, însă în acest caz perioada de îndeplinire a obligației de export este mai scurtă.

| (60) | Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunurile de capital de pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să primească el însuși acest beneficiu și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor în cazul livrării bunurilor de capital unui titular de licență EPCGS. |
| --- | --- |

(60)

Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunurile de capital de pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de capital poate să primească el însuși acest beneficiu și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor în cazul livrării bunurilor de capital unui titular de licență EPCGS.

| (61) | S-a constatat că ambii producători-exportatori cooperanți au utilizat acest sistem în cursul PAR. |
| --- | --- |

(61)

S-a constatat că ambii producători-exportatori cooperanți au utilizat acest sistem în cursul PAR.

(d)   Observații transmise în urma comunicării informațiilor

| (62) | După comunicarea informațiilor, API au contestat posibilitatea instituirii de măsuri compensatorii în cazul EPCGS. Mai exact, API au pretins că subvențiile acordate în cadrul sistemului EPCGS pentru achiziționarea de bunuri de capital în cazul în care obligația de export a fost deja îndeplinită înainte de PAR nu ar mai trebui tratate ca fiind condiționate de valoarea exporturilor. Unul dintre producătorii-exportatori care a primit subvenții în cadrul EPCGS a pretins că aceste subvenții nu ar fi trebuit luate în considerare întrucât ele nu ar fi fost folosite la achiziționarea de bunuri de capital utilizate în producția de produse în cauză. |
| --- | --- |

(62)

După comunicarea informațiilor, API au contestat posibilitatea instituirii de măsuri compensatorii în cazul EPCGS. Mai exact, API au pretins că subvențiile acordate în cadrul sistemului EPCGS pentru achiziționarea de bunuri de capital în cazul în care obligația de export a fost deja îndeplinită înainte de PAR nu ar mai trebui tratate ca fiind condiționate de valoarea exporturilor. Unul dintre producătorii-exportatori care a primit subvenții în cadrul EPCGS a pretins că aceste subvenții nu ar fi trebuit luate în considerare întrucât ele nu ar fi fost folosite la achiziționarea de bunuri de capital utilizate în producția de produse în cauză.

(e)   Concluzii privind EPCGS

| (63) | În cadrul EPCGS se oferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea API, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe vamale ale API, care ar fi obținute în mod normal. În plus, reducerea taxei vamale conferă exportatorului un beneficiu, deoarece taxele vamale neplătite la import ameliorează lichiditatea societății comerciale. |
| --- | --- |

(63)

În cadrul EPCGS se oferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea API, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe vamale ale API, care ar fi obținute în mod normal. În plus, reducerea taxei vamale conferă exportatorului un beneficiu, deoarece taxele vamale neplătite la import ameliorează lichiditatea societății comerciale.

| (64) | Pretenția că subvențiile acordate în cadrul sistemului EPCGS pentru achiziționarea de bunuri de capital în cazul în care obligația de export a fost deja îndeplinită înainte de PAR nu ar mai trebui tratate ca fiind condiționate de valoarea exporturilor trebuie respinsă. Într-adevăr, nu este contestat faptul că EPCGS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor, deoarece astfel de licențe nu pot fi obținute fără un angajament de a exporta. Prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Momentul în care obligația de export ar fi efectiv îndeplinită este irelevant în acest sens. În ceea ce privește faptul că bunurile de capital sunt sau nu folosite în producția de produse în cauză, în conformitate cu punctul 5.2 din PCE 09-14, sistemul EPCGS permite importuri de bunuri de capital pentru preproducție, producție și postproducție (incluzând seturi complet dezasamblate/semidezasamblate aferente acestora, precum și sisteme de programe pentru computere). Prin urmare, este clar că și bunurile neutilizate în producția de produse în cauză pot beneficia de sistemul EPCGS. În plus, s-a stabilit că obligația de export în cadrul EPCGS a fost îndeplinită utilizând exporturi de produse în cauză. Prin urmare, pretenția se respinge. |
| --- | --- |

(64)

Pretenția că subvențiile acordate în cadrul sistemului EPCGS pentru achiziționarea de bunuri de capital în cazul în care obligația de export a fost deja îndeplinită înainte de PAR nu ar mai trebui tratate ca fiind condiționate de valoarea exporturilor trebuie respinsă. Într-adevăr, nu este contestat faptul că EPCGS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor, deoarece astfel de licențe nu pot fi obținute fără un angajament de a exporta. Prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Momentul în care obligația de export ar fi efectiv îndeplinită este irelevant în acest sens. În ceea ce privește faptul că bunurile de capital sunt sau nu folosite în producția de produse în cauză, în conformitate cu punctul 5.2 din PCE 09-14, sistemul EPCGS permite importuri de bunuri de capital pentru preproducție, producție și postproducție (incluzând seturi complet dezasamblate/semidezasamblate aferente acestora, precum și sisteme de programe pentru computere). Prin urmare, este clar că și bunurile neutilizate în producția de produse în cauză pot beneficia de sistemul EPCGS. În plus, s-a stabilit că obligația de export în cadrul EPCGS a fost îndeplinită utilizând exporturi de produse în cauză. Prin urmare, pretenția se respinge.

| (65) | Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem autorizat de rambursare pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate. |
| --- | --- |

(65)

Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem autorizat de rambursare pentru produsele de substituție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate.

(f)   Calculul cuantumului subvenției

| (66) | Cuantumul subvenției a fost calculat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La acest cuantum s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale la împrumuturile în monedă locală în vigoare în India în perioada anchetei de reexaminare a fost considerată adecvată în acest scop. |
| --- | --- |

(66)

Cuantumul subvenției a fost calculat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La acest cuantum s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale la împrumuturile în monedă locală în vigoare în India în perioada anchetei de reexaminare a fost considerată adecvată în acest scop.

| (67) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, cuantumul subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri realizată la export în cursul PAR ca numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, cuantumul subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri realizată la export în cursul PAR ca numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor.

| (68) | Rata subvenției stabilită pentru acest sistem pentru producători-exportatori cooperanți în cursul PAR este de 0,1 %-0,5 %. |
| --- | --- |

(68)

Rata subvenției stabilită pentru acest sistem pentru producători-exportatori cooperanți în cursul PAR este de 0,1 %-0,5 %.

3.5.   Sistemul „Piață țintă” (FMS)

(a)   Temeiul juridic

| (69) | Descrierea detaliată a sistemului FMS este conținută la punctele 3.9.1-3.9.2.2 din PEC 04-09 și punctele 3.14.1-3.14.3 din PEC 09-14 și la punctele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și punctele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(69)

Descrierea detaliată a sistemului FMS este conținută la punctele 3.9.1-3.9.2.2 din PEC 04-09 și punctele 3.14.1-3.14.3 din PEC 09-14 și la punctele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și punctele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14.

(b)   Eligibilitatea

| (70) | Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(70)

Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicarea practică

| (71) | În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse către țări notificate în apendicele 37(C) al HOP I 04-09 și HOP I 09-14 beneficiază de un credit de taxe vamale echivalent cu 2,5 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere. |
| --- | --- |

(71)

În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse către țări notificate în apendicele 37(C) al HOP I 04-09 și HOP I 09-14 beneficiază de un credit de taxe vamale echivalent cu 2,5 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.

| (72) | Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor de orice materiale care intră în procesul de producție sau de bunuri, inclusiv bunuri de capital. |
| --- | --- |

(72)

Creditele de taxe vamale obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor de orice materiale care intră în procesul de producție sau de bunuri, inclusiv bunuri de capital.

| (73) | Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. În măsura în care solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), API nu mai pot influența acordarea de credite pentru taxe vamale. |
| --- | --- |

(73)

Certificatul privind dreptul la credite este emis din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. În măsura în care solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), API nu mai pot influența acordarea de credite pentru taxe vamale.

(d)   Observații transmise în urma comunicării informațiilor

| (74) | După comunicarea informațiilor, API au pretins că, până la vânzarea pe piață a certificatului care conferă dreptul la credit, nu ar conferi niciun beneficiu titularului și, prin urmare, nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. S-a pretins că creditele FMS pentru taxe vamale nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii atunci când sunt utilizate pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate care sunt utilizate în procesul de producție al bunurilor exportate. Producătorul-exportator cooperant, care a primit beneficii în cadrul FMS, a argumentat că sistemul este asociat geografic altor țări și, prin urmare, nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(74)

După comunicarea informațiilor, API au pretins că, până la vânzarea pe piață a certificatului care conferă dreptul la credit, nu ar conferi niciun beneficiu titularului și, prin urmare, nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii. S-a pretins că creditele FMS pentru taxe vamale nu ar putea face obiectul unor măsuri compensatorii atunci când sunt utilizate pentru plata taxelor vamale aferente bunurilor importate care sunt utilizate în procesul de producție al bunurilor exportate. Producătorul-exportator cooperant, care a primit beneficii în cadrul FMS, a argumentat că sistemul este asociat geografic altor țări și, prin urmare, nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea Uniunii.

(e)   Concluzii privind FMS

| (75) | În cadrul sistemului FMS se pun la dispoziție subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FMS pentru taxe vamale este o contribuție financiară din partea API, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor vamale de import, diminuând astfel veniturile din taxe vamale ale API care ar fi obținute în mod normal. În plus, indiferent dacă certificatul care conferă drept la credit este utilizat pentru compensarea taxelor vamale de import sau este vândut pe piață, creditul FMS pentru taxe vamale conferă un beneficiu exportatorului, deoarece îi ameliorează lichiditatea. |
| --- | --- |

(75)

În cadrul sistemului FMS se pun la dispoziție subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FMS pentru taxe vamale este o contribuție financiară din partea API, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor vamale de import, diminuând astfel veniturile din taxe vamale ale API care ar fi obținute în mod normal. În plus, indiferent dacă certificatul care conferă drept la credit este utilizat pentru compensarea taxelor vamale de import sau este vândut pe piață, creditul FMS pentru taxe vamale conferă un beneficiu exportatorului, deoarece îi ameliorează lichiditatea.

| (76) | În plus, FMS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Faptul că țările Uniunii nu sunt vizate de FMS nu contrazice nici aplicarea practică a sistemului, nici modalitatea în care beneficiul obținut în cadrul FMS este utilizat, după cum este menționat la considerentele 72-74. Prin urmare, această pretenție a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(76)

În plus, FMS este condiționat prin lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Faptul că țările Uniunii nu sunt vizate de FMS nu contrazice nici aplicarea practică a sistemului, nici modalitatea în care beneficiul obținut în cadrul FMS este utilizat, după cum este menționat la considerentele 72-74. Prin urmare, această pretenție a trebuit să fie respinsă.

| (77) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte menționate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele de rambursare) și în anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produsele de substituție) din regulamentul de bază. Un exportator nu are nicio obligație de a consuma efectiv bunurile importate fără taxe vamale în procesul de producție, iar cuantumul creditului nu este calculat în funcție de cantitatea efectivă de materiale utilizate care intră în procesul de producție. Nu există în vigoare niciun sistem sau procedură prin care să se certifice care materiale sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a efectuat o plată excesivă a taxelor vamale de import în sensul punctul (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru a primi beneficii în cadrul FMS chiar dacă nu importă niciun material care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate materialele care intră în procesul de producție și nu importă niciun material în acest sens sunt eligibili să beneficieze de FMS. În plus, un exportator poate folosi credite FMS pentru taxe vamale pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu intră sub incidența sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale, în conformitate cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate. |
| --- | --- |

(77)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru produsele de substituție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte menționate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele de rambursare) și în anexa III (definiția și normele de rambursare pentru produsele de substituție) din regulamentul de bază. Un exportator nu are nicio obligație de a consuma efectiv bunurile importate fără taxe vamale în procesul de producție, iar cuantumul creditului nu este calculat în funcție de cantitatea efectivă de materiale utilizate care intră în procesul de producție. Nu există în vigoare niciun sistem sau procedură prin care să se certifice care materiale sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a efectuat o plată excesivă a taxelor vamale de import în sensul punctul (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru a primi beneficii în cadrul FMS chiar dacă nu importă niciun material care intră în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să fie necesar să demonstreze că vreun material care intră în procesul de producție a fost importat. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate materialele care intră în procesul de producție și nu importă niciun material în acest sens sunt eligibili să beneficieze de FMS. În plus, un exportator poate folosi credite FMS pentru taxe vamale pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu intră sub incidența sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale, în conformitate cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate.

(f)   Calculul cuantumului subvenției

| (78) | Cuantumul subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculat în termeni de beneficii conferite primitorului, despre care s-a constatat că există în cursul PAR, conform înscrierii contabile, în conformitate cu principiile contabilității de angajament, a producătorului-exportator cooperant care a utilizat sistemul, ca venit în stadiul operațiunii de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, acest cuantum al subvenției (numărător) a fost repartizat pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(78)

Cuantumul subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculat în termeni de beneficii conferite primitorului, despre care s-a constatat că există în cursul PAR, conform înscrierii contabile, în conformitate cu principiile contabilității de angajament, a producătorului-exportator cooperant care a utilizat sistemul, ca venit în stadiul operațiunii de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, acest cuantum al subvenției (numărător) a fost repartizat pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (79) | Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul este < 0,1 %. |
| --- | --- |

(79)

Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul este < 0,1 %.

3.6.   Sistemul de autorizare a importurilor fără taxe vamale (DFIA)

| (80) | În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului DFIA în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(80)

În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului DFIA în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.

3.7.   Unitățile axate pe export (EOU)/Zonele de procesare a exporturilor (EPZ)/Zonele economice speciale (SEZ)

| (81) | În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului EOU/EPZ/SEZ în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestor sisteme în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(81)

În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului EOU/EPZ/SEZ în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestor sisteme în cadrul prezentei anchete.

3.8.   Sistemul de credite pentru export (ECS)

(a)   Temeiul juridic

| (82) | Detaliile acestui sistem sunt prezente în Circulara directoare cu privire la rupii/creditele pentru export în valută străină & servicii pentru clienți prestate exportatorilor DBOD nr. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 emisă de RBI, care este adresată tuturor băncilor din India. |
| --- | --- |

(82)

Detaliile acestui sistem sunt prezente în Circulara directoare cu privire la rupii/creditele pentru export în valută străină & servicii pentru clienți prestate exportatorilor DBOD nr. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 emisă de RBI, care este adresată tuturor băncilor din India.

(b)   Eligibilitate

| (83) | În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori. |
| --- | --- |

(83)

În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori și comercianții-exportatori.

(c)   Aplicare practică

| (84) | În cadrul acestui sistem, RBI fixează un plafon maxim cu caracter obligatoriu pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor pentru export, atât în rupii ale Indiei, cât și în valută străină, pe care băncile comerciale le pot percepe unui exportator. Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, și anume sistemul creditelor pentru export preexpediere (credit pentru ambalare – packing credit), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziționării, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, și sistemul creditelor pentru export postexpediere, care pune la dispoziție împrumuturi de capital circulant în scopul finanțării creanțelor din exporturi. De asemenea, RBI instruiește băncile să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. |
| --- | --- |

(84)

În cadrul acestui sistem, RBI fixează un plafon maxim cu caracter obligatoriu pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor pentru export, atât în rupii ale Indiei, cât și în valută străină, pe care băncile comerciale le pot percepe unui exportator. Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, și anume sistemul creditelor pentru export preexpediere (credit pentru ambalare – packing credit), care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanțarea achiziționării, prelucrării, fabricării, ambalării și/sau expedierii bunurilor înainte de export, și sistemul creditelor pentru export postexpediere, care pune la dispoziție împrumuturi de capital circulant în scopul finanțării creanțelor din exporturi. De asemenea, RBI instruiește băncile să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor.

| (85) | Datorită acestei circulare directoare a RBI, exportatorii pot obține credite pentru export cu rate preferențiale ale dobânzilor, spre deosebire de ratele dobânzilor aplicate creditelor comerciale normale (credite în bani), care sunt acordate strict în condiții de piață. Diferența dintre rate ar putea fi mai mică în cazul societăților comerciale cu scor de creditare bun. În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(85)

Datorită acestei circulare directoare a RBI, exportatorii pot obține credite pentru export cu rate preferențiale ale dobânzilor, spre deosebire de ratele dobânzilor aplicate creditelor comerciale normale (credite în bani), care sunt acordate strict în condiții de piață. Diferența dintre rate ar putea fi mai mică în cazul societăților comerciale cu scor de creditare bun. În realitate, societățile cu scor de creditare mare ar putea obține credite pentru export și credite în bani în aceleași condiții.

(d)   Concluzii privind ECS

| (86) | Ratele preferențiale ale dobânzilor aferente creditelor acordate în cadrul sistemului ECS stabilite prin circulara directoare menționată la considerentul 85 pot diminua costurile cu dobânzile ale unui exportator, spre deosebire de costurile aferente creditelor stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i unui astfel de exportator un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Finanțarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanțarea internă. De fapt, aceasta este percepută, de obicei, ca fiind mai riscantă, iar valoarea garanției cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanțării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferențele dintre ratele practicate de diverse bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime pentru împrumuturi, individual pentru fiecare bancă comercială. În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienților care obțin finanțare pentru exporturi o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele pentru export în valută străină. |
| --- | --- |

(86)

Ratele preferențiale ale dobânzilor aferente creditelor acordate în cadrul sistemului ECS stabilite prin circulara directoare menționată la considerentul 85 pot diminua costurile cu dobânzile ale unui exportator, spre deosebire de costurile aferente creditelor stabilite strict în condițiile pieței, conferindu-i unui astfel de exportator un beneficiu în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Finanțarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanțarea internă. De fapt, aceasta este percepută, de obicei, ca fiind mai riscantă, iar valoarea garanției cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanțării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferențele dintre ratele practicate de diverse bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime pentru împrumuturi, individual pentru fiecare bancă comercială. În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienților care obțin finanțare pentru exporturi o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele pentru export în valută străină.

| (87) | Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici ASMC nu prevăd o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către API, pentru a constitui o subvenție, ci doar indicația autorităților publice de a îndeplini funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și, prin urmare, este inclus în definiția conceptului de „autoritate publică” de la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiective de politici publice, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de API. RBI are autoritate asupra organismelor private, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse de ea, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzilor aferente creditelor pentru export stabilite cu caracter obligatoriu în circulara directoare a RBI, precum și dispozițiile acesteia potrivit cărora băncile comerciale trebuie să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste instrucțiuni obligă băncile comerciale să își îndeplinească funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale pentru exporturi. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ar fi în mod normal efectuat de autoritățile publice, iar practica nu diferă în mod semnificativ de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzilor sunt disponibile numai în cazul finanțării operațiunilor de export și, prin urmare, sunt condiționate de valoarea exporturilor, în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Deși creditele preferențiale acordate în cadrul sistemului ECS sunt acordate de către bănci comerciale, acest beneficiu este o contribuție financiară din partea unor autorități publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici ASMC nu prevăd o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursarea acordată băncilor comerciale de către API, pentru a constitui o subvenție, ci doar indicația autorităților publice de a îndeplini funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public și, prin urmare, este inclus în definiția conceptului de „autoritate publică” de la articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmărește obiective de politici publice, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de API. RBI are autoritate asupra organismelor private, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligația de a respecta condițiile impuse de ea, printre altele, în ceea ce privește plafonul maxim al ratelor dobânzilor aferente creditelor pentru export stabilite cu caracter obligatoriu în circulara directoare a RBI, precum și dispozițiile acesteia potrivit cărora băncile comerciale trebuie să consacre un anumit cuantum din creditul lor bancar net în scopul finanțării exporturilor. Aceste instrucțiuni obligă băncile comerciale să își îndeplinească funcțiile menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor finanțări preferențiale pentru exporturi. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiții ar fi în mod normal efectuat de autoritățile publice, iar practica nu diferă în mod semnificativ de practica pe care o urmează în mod normal autoritățile publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenție este specifică și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece ratele preferențiale ale dobânzilor sunt disponibile numai în cazul finanțării operațiunilor de export și, prin urmare, sunt condiționate de valoarea exporturilor, în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(e)   Calculul cuantumului subvenției

| (88) | Cuantumul subvenției a fost calculat pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele pentru export utilizate în cursul PAR și rata dobânzii care ar fi fost de plătit pentru credite comerciale obișnuite utilizate de către singurul producător-exportator cooperant care a utilizat sistemul. Acest cuantum al subvenției (numărător) a fost considerat pentru cifra de afaceri totală realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(88)

Cuantumul subvenției a fost calculat pe baza diferenței dintre dobânda plătită pentru creditele pentru export utilizate în cursul PAR și rata dobânzii care ar fi fost de plătit pentru credite comerciale obișnuite utilizate de către singurul producător-exportator cooperant care a utilizat sistemul. Acest cuantum al subvenției (numărător) a fost considerat pentru cifra de afaceri totală realizată la export în cursul PAR ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenția este condiționată de valoarea exporturilor și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (89) | Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul a fost neglijabilă. |
| --- | --- |

(89)

Rata subvenției stabilite pentru acest sistem în cursul PAR pentru producătorul-exportator cooperant care a utilizat sistemul a fost neglijabilă.

3.9.   Sistemul scutirii de impozitul pe venit (ITES)

| (90) | În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(90)

În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.

3.10.   Sistemul de stimulare a industriei al statului Punjab

| (91) | În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului de stimulare a industriei al statului Punjab în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(91)

În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului de stimulare a industriei al statului Punjab în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.

3.11.   Sistemul de stimulare a industriei al statului Gujarat

| (92) | În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului de stimulare a industriei al statului Gujarat în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(92)

În cursul anchetei, s-a constatat că producătorii cooperanți din India nu au obținut niciun beneficiu în cadrul sistemului de stimulare a industriei al statului Gujarat în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a acestui sistem în cadrul prezentei anchete.

3.12.   Cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

| (93) | Cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii determinat în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimat ad valorem, pentru producătorii-exportatori care au făcut obiectul anchetei, se situează între 7,5 % și 12,4 %. Aceste cuantumuri ale subvenționării depășesc pragul de minimis menționat la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(93)

Cuantumul subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii determinat în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimat ad valorem, pentru producătorii-exportatori care au făcut obiectul anchetei, se situează între 7,5 % și 12,4 %. Aceste cuantumuri ale subvenționării depășesc pragul de minimis menționat la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (94) | Prin urmare, se consideră că, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR. |
| --- | --- |

(94)

Prin urmare, se consideră că, în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.

3.13.   Concluzii privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării

| (95) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvenționării. |
| --- | --- |

(95)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvenționării.

| (96) | În acest sens, se reamintește că doar doi producători-exportatori cunoscuți de produse în cauză au cooperat. Din informațiile statistice disponibile referitoare la India și UE, cota de vânzări a acestor exportatori din vânzările totale în Uniune ale producătorilor-exportatori din India de produse în cauză nu a putut fi determinată. Totuși, datele statistice respective ar sugera că există alți producători care ar putea vinde produsele în cauză în Uniune. |
| --- | --- |

(96)

În acest sens, se reamintește că doar doi producători-exportatori cunoscuți de produse în cauză au cooperat. Din informațiile statistice disponibile referitoare la India și UE, cota de vânzări a acestor exportatori din vânzările totale în Uniune ale producătorilor-exportatori din India de produse în cauză nu a putut fi determinată. Totuși, datele statistice respective ar sugera că există alți producători care ar putea vinde produsele în cauză în Uniune.

| (97) | S-a stabilit că, în cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți au continuat să beneficieze de subvenționare din partea autorităților indiene, care putea face obiectul unor măsuri compensatorii. Sistemele de subvenții analizate mai sus oferă beneficii recurente și nu există elemente care să indice că aceste programe ar fi abandonate treptat sau modificate în viitorul previzibil sau că producătorii-exportatori cooperanți ar înceta să obțină beneficii în cadrul acestor sisteme. |
| --- | --- |

(97)

S-a stabilit că, în cursul PAR, producătorii-exportatori cooperanți au continuat să beneficieze de subvenționare din partea autorităților indiene, care putea face obiectul unor măsuri compensatorii. Sistemele de subvenții analizate mai sus oferă beneficii recurente și nu există elemente care să indice că aceste programe ar fi abandonate treptat sau modificate în viitorul previzibil sau că producătorii-exportatori cooperanți ar înceta să obțină beneficii în cadrul acestor sisteme.

| (98) | Nu există nicio informație care să indice că alți producători-exportatori nu ar continua să beneficieze de sistemele de subvenții analizate mai sus. Prin urmare, se concluzionează că subvenționarea la nivelul întregii țări a continuat. |
| --- | --- |

(98)

Nu există nicio informație care să indice că alți producători-exportatori nu ar continua să beneficieze de sistemele de subvenții analizate mai sus. Prin urmare, se concluzionează că subvenționarea la nivelul întregii țări a continuat.

| (99) | Având în vedere constatările menționate mai sus, se concluzionează că subvenționarea a continuat în cursul PAR și că este probabil să continue în viitor. |
| --- | --- |

(99)

Având în vedere constatările menționate mai sus, se concluzionează că subvenționarea a continuat în cursul PAR și că este probabil să continue în viitor.

4.   PRODUCȚIA DIN UNIUNE

| (100) | În cursul perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către următorii producători din Uniune: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA și Antibioticos S.A. Solicitanții au cerut o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție în vigoare. Pentru a stabili producția totală din Uniune au fost utilizate toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cerere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei de reexaminare. Pe baza acestor informații, producția totală estimată din Uniune în cursul PAR a fost de 7 093 de tone. |
| --- | --- |

(100)

În cursul perioada anchetei de reexaminare, produsul similar a fost fabricat în Uniune de către următorii producători din Uniune: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA și Antibioticos S.A. Solicitanții au cerut o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antisubvenție în vigoare. Pentru a stabili producția totală din Uniune au fost utilizate toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în cerere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei de reexaminare. Pe baza acestor informații, producția totală estimată din Uniune în cursul PAR a fost de 7 093 de tone.

| (101) | Producătorii din Uniune contând pentru producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”. Deoarece produsul similar produs de către cei trei producători din Uniune care au transmis răspunsuri la chestionar în cursul PAR au reprezentat până la 95 % din producția totală de produs similar a Uniunii, aceste date referitoare la producători sunt considerate ca fiind reprezentative pentru întreaga industrie din Uniune. |
| --- | --- |

(101)

Producătorii din Uniune contând pentru producția totală din Uniune constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază și sunt denumiți în continuare „industria din Uniune”. Deoarece produsul similar produs de către cei trei producători din Uniune care au transmis răspunsuri la chestionar în cursul PAR au reprezentat până la 95 % din producția totală de produs similar a Uniunii, aceste date referitoare la producători sunt considerate ca fiind reprezentative pentru întreaga industrie din Uniune.

5.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

5.1.   Observație preliminară

| (102) | Pentru a analiza volumele importate și tendințele prețurilor au fost utilizate datele statistice Eurostat referitoare la importurile de produse încadrate la codurile TARIC 2941101010, 2941102010 și 2941900030 pentru anii 2007 și 2008 și codurile TARIC 2941100010 și 2941900030 pentru anul 2009 și perioada următoare, astfel cum erau aplicabile în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(102)

Pentru a analiza volumele importate și tendințele prețurilor au fost utilizate datele statistice Eurostat referitoare la importurile de produse încadrate la codurile TARIC 2941101010, 2941102010 și 2941900030 pentru anii 2007 și 2008 și codurile TARIC 2941100010 și 2941900030 pentru anul 2009 și perioada următoare, astfel cum erau aplicabile în cursul perioadei luate în considerare.

| (103) | Ținând cont de numărul de producători din Uniune și de faptul că un producător din Uniune producea produsul similar în cadrul unui acord de fabricare încheiat cu un altul, informațiile referitoare la industria din Uniune, acolo unde a fost necesar, a fost indicată doar în indici sau intervale, pentru a proteja confidențialitatea datelor. |
| --- | --- |

(103)

Ținând cont de numărul de producători din Uniune și de faptul că un producător din Uniune producea produsul similar în cadrul unui acord de fabricare încheiat cu un altul, informațiile referitoare la industria din Uniune, acolo unde a fost necesar, a fost indicată doar în indici sau intervale, pentru a proteja confidențialitatea datelor.

5.2.   Consumul de pe piața Uniunii

| (104) | Produsul similar este vândut de către industria din Uniune unor clienți independenți și vândut/transferat unor societăți comerciale afiliate pentru prelucrare ulterioară. |
| --- | --- |

(104)

Produsul similar este vândut de către industria din Uniune unor clienți independenți și vândut/transferat unor societăți comerciale afiliate pentru prelucrare ulterioară.

| (105) | Vânzările către entități independente au fost considerate ca reprezentând „piața liberă”. Vânzările/transferurile către entități afiliate au fost considerate ca „utilizare captivă”. |
| --- | --- |

(105)

Vânzările către entități independente au fost considerate ca reprezentând „piața liberă”. Vânzările/transferurile către entități afiliate au fost considerate ca „utilizare captivă”.

| (106) | În procesul de calculare a consumului aparent din Uniune de produse în cauză și de produs similar, Comisia a însumat:






  — | volumul total al importurilor în Uniune de produs care face obiectul anchetei, astfel cum au fost raportate de Eurostat; |
| --- | --- | --- |

(106)

În procesul de calculare a consumului aparent din Uniune de produse în cauză și de produs similar, Comisia a însumat:

—

volumul total al importurilor în Uniune de produs care face obiectul anchetei, astfel cum au fost raportate de Eurostat;

| — | volumul vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de industria din Uniune; |
| --- | --- |

—

volumul vânzărilor în Uniune de produs similar fabricat de industria din Uniune;

| — | volumul utilizării captive a produsului similar de către industria din Uniune; și |
| --- | --- |

—

volumul utilizării captive a produsului similar de către industria din Uniune; și

| — | vânzările estimate de produs similar în Uniune de către alți producători cunoscuți din Uniune. |
| --- | --- |

—

vânzările estimate de produs similar în Uniune de către alți producători cunoscuți din Uniune.

| (107) | Ar trebui menționat că, pentru a evita dubla contabilizare a volumului de vânzări, cele efectuate în cadrul unui acord de fabricare între doi producători din Uniune au fost excluse din calculul de mai sus. |
| --- | --- |

(107)

Ar trebui menționat că, pentru a evita dubla contabilizare a volumului de vânzări, cele efectuate în cadrul unui acord de fabricare între doi producători din Uniune au fost excluse din calculul de mai sus.

| (108) | Pe baza informațiilor de mai sus, consumul din Uniune de produse în cauză și de produs similar a crescut treptat cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare:









  Consum (în tone) | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produse în cauză și produs similar | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Indice | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Pe baza informațiilor de mai sus, consumul din Uniune de produse în cauză și de produs similar a crescut treptat cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare:

Consum (în tone)

2007

2008

2009

PAR

Produse în cauză și produs similar

6 601

7 021

7 783

8 423

Indice

100

106

118

128

5.3.   Importuri din India

5.3.1.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India

| Importuri (în tone) | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Indice | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Indice | 100 | 8 | 34 | 32 |

Importuri (în tone)

2007

2008

2009

PAR

Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație

32,6

16,1

1,9

1,4

Indice

100

49

6

4

Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă

45,5

3,7

15,5

14,5

Indice

100

8

34

32

| (109) | Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produse în cauză din India puse în liberă circulație a scăzut cu 96 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008 a fost observată o scădere considerabilă cu 51 puncte procentuale, urmată apoi în 2009 de o scădere suplimentară cu 43 de puncte procentuale și cu două puncte procentuale în cursul PAR. |
| --- | --- |

(109)

Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produse în cauză din India puse în liberă circulație a scăzut cu 96 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2008 a fost observată o scădere considerabilă cu 51 puncte procentuale, urmată apoi în 2009 de o scădere suplimentară cu 43 de puncte procentuale și cu două puncte procentuale în cursul PAR.

| (110) | Pentru importurile de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă a fost observată o tendință ușor diferită, ele nefăcând obiectul unor măsuri compensatorii sau unor taxe vamale. După o scădere inițială a importurilor cu 92 % între 2007 și 2008, importurile au crescut în 2009 și au rămas relativ stabile în cursul PAR.









  Preț mediu de import (EUR/tonă) | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Indice | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Indice | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Pentru importurile de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă a fost observată o tendință ușor diferită, ele nefăcând obiectul unor măsuri compensatorii sau unor taxe vamale. După o scădere inițială a importurilor cu 92 % între 2007 și 2008, importurile au crescut în 2009 și au rămas relativ stabile în cursul PAR.

Preț mediu de import (EUR/tonă)

2007

2008

2009

PAR

Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație

25 863

28 934

34 758

19 200

Indice

100

112

134

74

Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă

35 616

37 443

30 894

30 044

Indice

100

105

87

84

| (111) | Prețul mediu de import pentru produsele în cauză provenite din India puse în liberă circulație a crescut cu 34 % între 2007 și 2009, apoi a scăzut abrupt în cursul PAR, pentru a ajunge la un nivel cu 26 % mai mic decât în 2007. Prețurile importurilor în cadrul regimului de perfecționare activă au avut, de asemenea, o tendință de scădere și au scăzut cu 16 % în perioada luată în considerare. Diferența dintre tendințele prețurilor pentru cele două regimuri de importare poate fi explicată prin tipul diferit de produs în cauză care a fost importat în principal, și anume cefalexina, care este relativ mai scumpă decât celelalte tipuri.









  Cota de piață a importurilor provenite din India | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Indice | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Indice | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Prețul mediu de import pentru produsele în cauză provenite din India puse în liberă circulație a crescut cu 34 % între 2007 și 2009, apoi a scăzut abrupt în cursul PAR, pentru a ajunge la un nivel cu 26 % mai mic decât în 2007. Prețurile importurilor în cadrul regimului de perfecționare activă au avut, de asemenea, o tendință de scădere și au scăzut cu 16 % în perioada luată în considerare. Diferența dintre tendințele prețurilor pentru cele două regimuri de importare poate fi explicată prin tipul diferit de produs în cauză care a fost importat în principal, și anume cefalexina, care este relativ mai scumpă decât celelalte tipuri.

Cota de piață a importurilor provenite din India

2007

2008

2009

PAR

Importuri de produse în cauză puse în liberă circulație

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Indice

100

46

5

3

Importuri de produse în cauză în cadrul regimului de perfecționare activă

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Indice

100

8

29

25

| (112) | Cota de piață a importurilor provenite din India puse în liberă circulație sau în cadrul regimului de perfecționare activă a fost foarte mică în perioada luată în considerare și a scăzut în ambele cazuri. |
| --- | --- |

(112)

Cota de piață a importurilor provenite din India puse în liberă circulație sau în cadrul regimului de perfecționare activă a fost foarte mică în perioada luată în considerare și a scăzut în ambele cazuri.

| (113) | Un producător din Uniune a indicat că importurile din India conform datelor Eurostat au fost estimate greșit, deoarece statisticile referitoare la exporturi obținute de la India indică volume ale exporturilor mai mari decât cele indicate de Eurostat. În această privință, ar trebui remarcat că practica standard a Comisiei este utilizarea datelor Eurostat ca bază pentru calcularea statisticilor referitoare la importuri. Se remarcă în plus că statisticile referitoare la exporturi obținute de la India nu indică destinația finală a exporturilor, nici dacă ele efectiv intră sau nu în Uniune. Prin urmare, această pretenție a fost respinsă. |
| --- | --- |

(113)

Un producător din Uniune a indicat că importurile din India conform datelor Eurostat au fost estimate greșit, deoarece statisticile referitoare la exporturi obținute de la India indică volume ale exporturilor mai mari decât cele indicate de Eurostat. În această privință, ar trebui remarcat că practica standard a Comisiei este utilizarea datelor Eurostat ca bază pentru calcularea statisticilor referitoare la importuri. Se remarcă în plus că statisticile referitoare la exporturi obținute de la India nu indică destinația finală a exporturilor, nici dacă ele efectiv intră sau nu în Uniune. Prin urmare, această pretenție a fost respinsă.

5.3.2.   Subcotarea prețului

| (114) | Ținând cont de cantitățile extrem de mici importate din India, care au intrat în Uniune și au fost puse în liberă circulație, nu se poate formula o constatare semnificativă în ceea ce privește subcotarea prețului. În ceea ce privește importurile în cadrul regimului de perfecționare activă, marja de subcotare a fost negativă. Totuși, aceste importuri au fost mai mici de zece tone și au fost compuse doar dintr-un singur tip de produs (cefalexină), care este și cel mai scump și cel mai puțin prezent pe piață. Prin urmare, s-a concluzionat că datele privind operațiunile de import în cadrul regimului de perfecționare activă nu erau reprezentative în scopul unei calculări semnificative a subcotării și erau inadecvate pentru o analiză suplimentară. |
| --- | --- |

(114)

Ținând cont de cantitățile extrem de mici importate din India, care au intrat în Uniune și au fost puse în liberă circulație, nu se poate formula o constatare semnificativă în ceea ce privește subcotarea prețului. În ceea ce privește importurile în cadrul regimului de perfecționare activă, marja de subcotare a fost negativă. Totuși, aceste importuri au fost mai mici de zece tone și au fost compuse doar dintr-un singur tip de produs (cefalexină), care este și cel mai scump și cel mai puțin prezent pe piață. Prin urmare, s-a concluzionat că datele privind operațiunile de import în cadrul regimului de perfecționare activă nu erau reprezentative în scopul unei calculări semnificative a subcotării și erau inadecvate pentru o analiză suplimentară.

| (115) | Un producător din Uniune a indicat că o analiză separată a celor două categorii de importuri, și anume cele puse în liberă circulație și cele din cadrul regimului de perfecționare activă, nu era în coerență cu metoda reexaminării precedente și, în plus, era contrară practicii obișnuite a Comisiei. |
| --- | --- |

(115)

Un producător din Uniune a indicat că o analiză separată a celor două categorii de importuri, și anume cele puse în liberă circulație și cele din cadrul regimului de perfecționare activă, nu era în coerență cu metoda reexaminării precedente și, în plus, era contrară practicii obișnuite a Comisiei.

| (116) | În această privință, ar trebui remarcat că, astfel cum se concluzionează la considerentul 115, cantitățile importate fie în cadrul regimului de perfecționare activă, fie cele puse în liberă circulație, nu erau suficiente pentru a se formula o constatare semnificativă. Considerând valoarea mică a volumului agregat, această constatare se aplică și respectivului volum. |
| --- | --- |

(116)

În această privință, ar trebui remarcat că, astfel cum se concluzionează la considerentul 115, cantitățile importate fie în cadrul regimului de perfecționare activă, fie cele puse în liberă circulație, nu erau suficiente pentru a se formula o constatare semnificativă. Considerând valoarea mică a volumului agregat, această constatare se aplică și respectivului volum.

5.4.   Importuri din alte țări terțe

| Importuri din țări terțe | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | | | | |
| Singapore | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Indice | 100 | 93 | 130 | 156 |
| China | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Indice | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Oman | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Indice | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Alte țări terțe | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Indice | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Total | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Indice | 100 | 114 | 144 | 162 |

Importuri din țări terțe

2007

2008

2009

PAR

Volum (tone)

Singapore

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Indice

100

93

130

156

China

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Indice

100

128

241

253

Oman

373,4

438,5

301,7

287,9

Indice

100

117

81

77

Alte țări terțe

67,8

327,5

74,2

73,2

Indice

100

483

109

108

Total

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Indice

100

114

144

162

| (117) | Importurile de produse care fac obiectul reexaminării din țări altele decât India au crescut cu 62 % în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață crescând cu mai mult de 10 puncte procentuale, de la 37,6 % la 47,7 %, ceea ce a coincis cu creșterea consumului pe piața Uniunii. Dintre țările exportatoare, Singapore, China și Oman au fost furnizorii majori pe piața Uniunii.









  Prețul mediu de import per tonă (EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapore | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Indice | 100 | 83 | 61 | 51 |
| China | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Indice | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Oman | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Indice | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Alte țări terțe | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Indice | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Total | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Indice | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Importurile de produse care fac obiectul reexaminării din țări altele decât India au crescut cu 62 % în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață crescând cu mai mult de 10 puncte procentuale, de la 37,6 % la 47,7 %, ceea ce a coincis cu creșterea consumului pe piața Uniunii. Dintre țările exportatoare, Singapore, China și Oman au fost furnizorii majori pe piața Uniunii.

Prețul mediu de import per tonă (EUR)

2007

2008

2009

PAR

Singapore

44 218

36 590

27 007

22 485

Indice

100

83

61

51

China

29 515

26 622

21 224

20 683

Indice

100

90

72

70

Oman

29 875

27 665

23 440

22 597

Indice

100

93

78

76

Alte țări terțe

38 324

35 987

45 628

46 938

Indice

100

94

119

122

Total

39 020

32 953

25 193

22 385

Indice

100

84

65

57

| (118) | Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au scăzut semnificativ cu 43 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate că prețurile practicate de principalele țări exportatoare (Singapore, China și Oman) au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 20 % în cursul PAR per produs, iar volumele importurilor pot fi considerate ca fiind semnificative, astfel de importuri cu preț mic nu au afectat în mod aparent profitabilitatea industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(118)

Prețurile medii ale importurilor din țări terțe au scăzut semnificativ cu 43 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate că prețurile practicate de principalele țări exportatoare (Singapore, China și Oman) au subcotat prețurile din Uniune cu aproximativ 20 % în cursul PAR per produs, iar volumele importurilor pot fi considerate ca fiind semnificative, astfel de importuri cu preț mic nu au afectat în mod aparent profitabilitatea industriei din Uniune.

| (119) | Un producător din Uniune a pretins că analiza tendințelor prețurilor medii de import ar trebui să țină cont de diversele tipuri de produse. În această privință, ar trebui remarcat că, în acord cu practica standard, analizarea, inter alia, a tendințelor prețurilor trebuie efectuată pe baza produselor în cauză indiferent de cota fiecărui tip de produs. Se mai remarcă faptul că, în acest caz, nu s-a formulat nicio constatare pe baza tendinței prețurilor importurilor provenite din țări terțe în pentru perioada luată în considerare. Prin urmare, pretenția de mai sus a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(119)

Un producător din Uniune a pretins că analiza tendințelor prețurilor medii de import ar trebui să țină cont de diversele tipuri de produse. În această privință, ar trebui remarcat că, în acord cu practica standard, analizarea, inter alia, a tendințelor prețurilor trebuie efectuată pe baza produselor în cauză indiferent de cota fiecărui tip de produs. Se mai remarcă faptul că, în acest caz, nu s-a formulat nicio constatare pe baza tendinței prețurilor importurilor provenite din țări terțe în pentru perioada luată în considerare. Prin urmare, pretenția de mai sus a trebuit să fie respinsă.

| (120) | Toți producătorii din Uniune au pretins că importurile din, inter alia, China și Oman sunt reprezentate în principal din amoxicilină trihidrat de uz veterinar, iar acest fapt ar fi trebuit să fie luat în considerare în analizarea prețurilor de mai sus. În această privință, se remarcă faptul că produsele care fac obiectul reexaminării sunt antibiotice de uz atât uman, cât și veterinar. În plus, informațiile puse la dispoziție în sprijinul acestei afirmații nu au avut caracter probator. În consecință, pretenția de mai sus a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(120)

Toți producătorii din Uniune au pretins că importurile din, inter alia, China și Oman sunt reprezentate în principal din amoxicilină trihidrat de uz veterinar, iar acest fapt ar fi trebuit să fie luat în considerare în analizarea prețurilor de mai sus. În această privință, se remarcă faptul că produsele care fac obiectul reexaminării sunt antibiotice de uz atât uman, cât și veterinar. În plus, informațiile puse la dispoziție în sprijinul acestei afirmații nu au avut caracter probator. În consecință, pretenția de mai sus a trebuit să fie respinsă.

| (121) | Un producător din Uniune a contestat baza folosită la efectuarea comparațiilor de preț pentru amoxicilină trihidrat și ampicilină trihidrat în cursul PAR, deoarece datele Eurostat nu fac deosebire între aceste două tipuri de produse. În această privință, întrucât s-a constatat că prețurile practicate de industria din Uniune pentru aceste două tipuri de produse erau similare, era rezonabil să se efectueze o comparație a prețurilor agregate. |
| --- | --- |

(121)

Un producător din Uniune a contestat baza folosită la efectuarea comparațiilor de preț pentru amoxicilină trihidrat și ampicilină trihidrat în cursul PAR, deoarece datele Eurostat nu fac deosebire între aceste două tipuri de produse. În această privință, întrucât s-a constatat că prețurile practicate de industria din Uniune pentru aceste două tipuri de produse erau similare, era rezonabil să se efectueze o comparație a prețurilor agregate.

| (122) | În ceea ce privește importurile din Singapore, toți producătorii din Uniune au pretins că acestea erau efectuate la prețuri de transfer între părți afiliate. În aceste circumstanțe, includerea acestor importuri ar distorsiona prețurile medii din alte țări terțe. Se remarcă faptul că, în cazul în care aceste importuri ar fi excluse din comparația de prețuri, constatarea de mai sus cu privire la marja de subcotare nu s-ar modifica semnificativ, iar constatarea potrivit căreia importurile cu prețuri mic nu au afectat profitabilitatea industriei din Uniune ar rămâne valabilă. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește importurile din Singapore, toți producătorii din Uniune au pretins că acestea erau efectuate la prețuri de transfer între părți afiliate. În aceste circumstanțe, includerea acestor importuri ar distorsiona prețurile medii din alte țări terțe. Se remarcă faptul că, în cazul în care aceste importuri ar fi excluse din comparația de prețuri, constatarea de mai sus cu privire la marja de subcotare nu s-ar modifica semnificativ, iar constatarea potrivit căreia importurile cu prețuri mic nu au afectat profitabilitatea industriei din Uniune ar rămâne valabilă.

5.5.   Situația economică a industriei din Uniune

| (123) | În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria din Uniune, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificative trebuie să se concentreze asupra situației predominate de pe piața liberă: volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii, cota de piață și profitabilitatea. În măsura în care a fost posibil și justificat, aceste constatări au fost în continuare comparate cu datele aferente pieței captive, pentru a prezenta un tablou complet al situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria din Uniune, s-a constatat că o analiză și o evaluare semnificative trebuie să se concentreze asupra situației predominate de pe piața liberă: volumul vânzărilor și prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii, cota de piață și profitabilitatea. În măsura în care a fost posibil și justificat, aceste constatări au fost în continuare comparate cu datele aferente pieței captive, pentru a prezenta un tablou complet al situației industriei din Uniune.

| (124) | Cu toate acestea, s-a constatat pe baza anchetei că ceilalți indicatori economici pot fi analizați în mod rezonabil numai făcându-se referire la întreaga activitate. Într-adevăr, producția (atât cea destinată pieței captive, cât și cea destinată pieței libere), capacitatea, utilizarea capacității, stocurile, investițiile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile, creșterea, capacitatea de a obține finanțare depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă. |
| --- | --- |

(124)

Cu toate acestea, s-a constatat pe baza anchetei că ceilalți indicatori economici pot fi analizați în mod rezonabil numai făcându-se referire la întreaga activitate. Într-adevăr, producția (atât cea destinată pieței captive, cât și cea destinată pieței libere), capacitatea, utilizarea capacității, stocurile, investițiile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile, creșterea, capacitatea de a obține finanțare depind de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau vândută pe piața liberă.

| (125) | Ca urmare a observațiilor primite de la un producător din Uniune referitoare la comunicarea finală privind faptele și motivațiile pe baza cărora s-a propus încheierea procedurii, unii dintre indicatorii economici din considerentele următoare au fost corectați. Aceste modificări nu au fost de natură a schimba constatarea cu privire la situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(125)

Ca urmare a observațiilor primite de la un producător din Uniune referitoare la comunicarea finală privind faptele și motivațiile pe baza cărora s-a propus încheierea procedurii, unii dintre indicatorii economici din considerentele următoare au fost corectați. Aceste modificări nu au fost de natură a schimba constatarea cu privire la situația industriei din Uniune.

5.5.1.   Producție, capacitate și utilizarea capacității

| | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate (indice) | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Producție (indice) | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Utilizarea capacității (indice) | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007

2008

2009

PAR

Capacitate (indice)

100

100

104

107

Producție (indice)

100

95

96

98

Utilizarea capacității (indice)

100

95

92

91

| (126) | Capacitatea de producție a industriei din Uniune a fost stabilă între 2007 și 2008 înainte de creșterea cu 4 % din 2008-2009 și cu încă 3 puncte procentuale în cursul PAR. |
| --- | --- |

(126)

Capacitatea de producție a industriei din Uniune a fost stabilă între 2007 și 2008 înainte de creșterea cu 4 % din 2008-2009 și cu încă 3 puncte procentuale în cursul PAR.

| (127) | Totuși, volumul producției nu a urmat această creștere din cauza unor dificultăți tehnice neprevăzute ale unui producător din Uniune în 2008, când volumul producției a scăzut cu 5 % și a revenit treptat până la PAR. |
| --- | --- |

(127)

Totuși, volumul producției nu a urmat această creștere din cauza unor dificultăți tehnice neprevăzute ale unui producător din Uniune în 2008, când volumul producției a scăzut cu 5 % și a revenit treptat până la PAR.

| (128) | Ca urmare a creșterii capacității de producție combinată cu o mică scădere a producției, rata utilizării capacității a continuat să scadă în perioada luată în considerare și a atins un nivel în cursul PAR care a fost mai mic cu 9 % decât în 2007. |
| --- | --- |

(128)

Ca urmare a creșterii capacității de producție combinată cu o mică scădere a producției, rata utilizării capacității a continuat să scadă în perioada luată în considerare și a atins un nivel în cursul PAR care a fost mai mic cu 9 % decât în 2007.

5.5.2.   Volumul vânzărilor, prețul de vânzare și cota de piață

5.5.2.1.   Vânzările pe piața liberă

| Vânzări către entități independențe, în Uniune | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (indice) | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Preț de vânzare mediu (indice) | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Cotă de piață (indice) | 100 | 90 | 79 | 78 |

Vânzări către entități independențe, în Uniune

2007

2008

2009

PAR

Volum (indice)

100

97

93

99

Preț de vânzare mediu (indice)

100

121

104

104

Cotă de piață (indice)

100

90

79

78

| (129) | Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către entități independente în cursul PAR a fost ușor mai mic decât cel din 2007, scăzând cu 7 % în 2009 și apoi crescând cu șase puncte procentuale în cursul PAR. |
| --- | --- |

(129)

Volumul de vânzări ale industriei din Uniune către entități independente în cursul PAR a fost ușor mai mic decât cel din 2007, scăzând cu 7 % în 2009 și apoi crescând cu șase puncte procentuale în cursul PAR.

| (130) | Prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 4 % în cursul perioadei luate în considerare. La început prețurile au crescut abrupt cu 21 % în 2008, înainte de a scădea cu 17 puncte procentuale în 2009, rămânând stabile în cursul PAR. |
| --- | --- |

(130)

Prețul mediu de vânzare practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 4 % în cursul perioadei luate în considerare. La început prețurile au crescut abrupt cu 21 % în 2008, înainte de a scădea cu 17 puncte procentuale în 2009, rămânând stabile în cursul PAR.

| (131) | Un producător din Uniune a pretins că impactul prețurilor importurilor din India asupra industriei din Uniune nu a fost corect evaluat. În această privință, se remarcă în primul rând că nu s-a constatat subcotare, astfel cum este menționat la considerentul 115. În plus, după cum se indică la considerentul precedent, prețurile practicate de industria din Uniune au crescut cu 4 % în cursul perioadei luate în considerare. În aceste circumstanțe se consideră că importurile din India nu au niciun efect negativ asupra situației industriei in Uniune. |
| --- | --- |

(131)

Un producător din Uniune a pretins că impactul prețurilor importurilor din India asupra industriei din Uniune nu a fost corect evaluat. În această privință, se remarcă în primul rând că nu s-a constatat subcotare, astfel cum este menționat la considerentul 115. În plus, după cum se indică la considerentul precedent, prețurile practicate de industria din Uniune au crescut cu 4 % în cursul perioadei luate în considerare. În aceste circumstanțe se consideră că importurile din India nu au niciun efect negativ asupra situației industriei in Uniune.

| (132) | Vânzările în scădere pe piața Uniunii către entități independente erau reflectate în evoluția cotei de piață, care a scăzut cu 22 de puncte procentuale în cursul PAR față de 2007. |
| --- | --- |

(132)

Vânzările în scădere pe piața Uniunii către entități independente erau reflectate în evoluția cotei de piață, care a scăzut cu 22 de puncte procentuale în cursul PAR față de 2007.

5.5.2.2.   Piața captivă

| Piața captivă în Uniune | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (indice) | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Prețul mediu de vânzare în cazul vânzărilor captive (indice) | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Cotă de piață (indice) | 100 | 109 | 104 | 100 |

Piața captivă în Uniune

2007

2008

2009

PAR

Volum (indice)

100

115

122

128

Prețul mediu de vânzare în cazul vânzărilor captive (indice)

100

100

111

110

Cotă de piață (indice)

100

109

104

100

| (133) | În timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune către entități independente scădea, în pofida unei cereri în creștere în cursul perioadei luate în considerare, vânzările captive au crescut cu 28 %. |
| --- | --- |

(133)

În timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune către entități independente scădea, în pofida unei cereri în creștere în cursul perioadei luate în considerare, vânzările captive au crescut cu 28 %.

| (134) | Cota de piață a pieței captive a industriei din Uniune a crescut cu 9 puncte procentuale în 2008, înainte de a scădea progresiv la nivelul din 2007. |
| --- | --- |

(134)

Cota de piață a pieței captive a industriei din Uniune a crescut cu 9 puncte procentuale în 2008, înainte de a scădea progresiv la nivelul din 2007.

5.5.2.3.   Cota de piață a industriei din Uniune/Creștere

| Vânzări către entități independente, vânzări captive și utilizarea captivă | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (indice) | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Cotă de piață (indice) | 100 | 100 | 92 | 90 |

Vânzări către entități independente, vânzări captive și utilizarea captivă

2007

2008

2009

PAR

Volum (indice)

100

107

108

114

Cotă de piață (indice)

100

100

92

90

| (135) | Cota de piață a industriei din Uniune în ansamblu a fost măsurată prin însumarea volumelor corespunzătoare piețelor liberă și captivă din Uniune. Cu toate că acest volum a crescut în cursul perioadei luate în considerare cu 14 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 puncte procentuale, în condițiile creșterii consumului de pe piață cu 28 % în cursul aceleiași perioade. Aceasta indică faptul că industria din Uniune nu a beneficiat de creșterea consumului. |
| --- | --- |

(135)

Cota de piață a industriei din Uniune în ansamblu a fost măsurată prin însumarea volumelor corespunzătoare piețelor liberă și captivă din Uniune. Cu toate că acest volum a crescut în cursul perioadei luate în considerare cu 14 %, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 puncte procentuale, în condițiile creșterii consumului de pe piață cu 28 % în cursul aceleiași perioade. Aceasta indică faptul că industria din Uniune nu a beneficiat de creșterea consumului.

5.5.3.   Stocurile

| Stocuri | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (indice) | 100 | 74 | 63 | 46 |

Stocuri

2007

2008

2009

PAR

Volum (indice)

100

74

63

46

| (136) | Nivelul stocurilor a scăzut cu 54 % din 2007 până la sfârșitul PAR, ceea ce se explică în principal prin creșterea cererii captive. |
| --- | --- |

(136)

Nivelul stocurilor a scăzut cu 54 % din 2007 până la sfârșitul PAR, ceea ce se explică în principal prin creșterea cererii captive.

5.5.4.   Rentabilitatea

5.5.4.1.   Profitabilitatea pe piața liberă

| Profitabilitatea pe piața liberă | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 447 | 218 | 253 |

Profitabilitatea pe piața liberă

2007

2008

2009

PAR

Indice

100

447

218

253

| (137) | Profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către entități independente s-a ameliorat semnificativ cu 153 de puncte procentuale în cursul PAR. Această evoluție poate fi explicată printr-o creștere medie a prețurilor de 2 % și o scădere a costurilor de producție. În raport cu marja de profit realizată în perioada anchetei de reexaminare corespunzătoare precedentei anchete efectuate în perspectiva expirării măsurilor, profitul a crescut cu mai mult de 400 de puncte procentuale. |
| --- | --- |

(137)

Profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către entități independente s-a ameliorat semnificativ cu 153 de puncte procentuale în cursul PAR. Această evoluție poate fi explicată printr-o creștere medie a prețurilor de 2 % și o scădere a costurilor de producție. În raport cu marja de profit realizată în perioada anchetei de reexaminare corespunzătoare precedentei anchete efectuate în perspectiva expirării măsurilor, profitul a crescut cu mai mult de 400 de puncte procentuale.

| (138) | Ar trebui remarcat că, exceptând anul 2007, nivelul profitului industriei din Uniune a fost peste marja de profit țintă stabilită în precedenta anchetă efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și anume de 10 % (denumit în continuare „profit țintă”), în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(138)

Ar trebui remarcat că, exceptând anul 2007, nivelul profitului industriei din Uniune a fost peste marja de profit țintă stabilită în precedenta anchetă efectuată în perspectiva expirării măsurilor, și anume de 10 % (denumit în continuare „profit țintă”), în cursul perioadei luate în considerare.

| (139) | Doi producători din Uniune au pretins că profitabilitatea nu a fost evaluată corespunzător, deoarece profitul obținut de către furnizorii afiliați din amonte a fost dedus din costurile lor. În această privință, se menționează că este o practică curentă deducerea profiturilor obținute de entități afiliate implicate în producție de materii prime. În aceste circumstanțe, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(139)

Doi producători din Uniune au pretins că profitabilitatea nu a fost evaluată corespunzător, deoarece profitul obținut de către furnizorii afiliați din amonte a fost dedus din costurile lor. În această privință, se menționează că este o practică curentă deducerea profiturilor obținute de entități afiliate implicate în producție de materii prime. În aceste circumstanțe, acest argument a trebuit să fie respins.

5.5.4.2.   Profitabilitatea vânzărilor captive

| Profitabilitatea vânzărilor captive | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice | 100 | 55 | 153 | 151 |

Profitabilitatea vânzărilor captive

2007

2008

2009

PAR

Indice

100

55

153

151

| (140) | Profitabilitatea vânzărilor captive ale industriei din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 51 % în cursul PAR. Această evoluție este explicată în bună măsură de o creștere medie a prețurilor de 10 %. Totuși, deoarece această tendință a prețurilor este bazată pe prețuri de transfer, nu se poate formula o constatare semnificativă cu privire la cele de mai sus. |
| --- | --- |

(140)

Profitabilitatea vânzărilor captive ale industriei din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 51 % în cursul PAR. Această evoluție este explicată în bună măsură de o creștere medie a prețurilor de 10 %. Totuși, deoarece această tendință a prețurilor este bazată pe prețuri de transfer, nu se poate formula o constatare semnificativă cu privire la cele de mai sus.

5.5.5.   Investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de obține finanțare

| | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții (indice) | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Randamentul investițiilor (indice) | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Flux de lichidități (indice) | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007

2008

2009

PAR

Investiții (indice)

100

246

342

129

Randamentul investițiilor (indice)

100

233

52

62

Flux de lichidități (indice)

100

236

83

107

| (141) | Investițiile au crescut în cursul perioadei luate în considerare. Investițiile au fost în corelație cu creșterile capacității de producție, având scopul de a satisface atât piața captivă, cât și pe cea liberă. |
| --- | --- |

(141)

Investițiile au crescut în cursul perioadei luate în considerare. Investițiile au fost în corelație cu creșterile capacității de producție, având scopul de a satisface atât piața captivă, cât și pe cea liberă.

| (142) | Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare aferent produsului exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe alocate produsului, a scăzut în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(142)

Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare aferent produsului exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe alocate produsului, a scăzut în cursul perioadei luate în considerare.

| (143) | Fluxul de lichidități a crescut cu 7 % în cursul perioadei luate în considerare, deoarece scăderea profitabilității ar fi putut fi compensată printr-o scădere a stocurilor în a doua jumătate a perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(143)

Fluxul de lichidități a crescut cu 7 % în cursul perioadei luate în considerare, deoarece scăderea profitabilității ar fi putut fi compensată printr-o scădere a stocurilor în a doua jumătate a perioadei luate în considerare.

5.5.6.   Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii

| | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (indice) | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Productivitate (indice) | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Salarii (indice) | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007

2008

2009

PAR

Ocuparea forței de muncă (indice)

100

106

111

109

Productivitate (indice)

100

89

87

89

Salarii (indice)

100

104

106

106

| (144) | Rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare, în acord cu investițiile în capacitatea de producție, în timp ce retribuția medie a crescut cu doar 6 %. Productivitatea a scăzut cu 11 % în ansamblu, ca urmare a dificultăților tehnice neașteptate cărora a trebuit să le facă față un producător din Uniune. |
| --- | --- |

(144)

Rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu 9 % în cursul perioadei luate în considerare, în acord cu investițiile în capacitatea de producție, în timp ce retribuția medie a crescut cu doar 6 %. Productivitatea a scăzut cu 11 % în ansamblu, ca urmare a dificultăților tehnice neașteptate cărora a trebuit să le facă față un producător din Uniune.

5.5.7.   Magnitudinea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (145) | Ținând seama de volumul importurilor subvenționate provenite din India, impactul magnitudinii efective a subvenționării nu poate fi considerat semnificativ. |
| --- | --- |

(145)

Ținând seama de volumul importurilor subvenționate provenite din India, impactul magnitudinii efective a subvenționării nu poate fi considerat semnificativ.

| (146) | Situația industriei din Uniune s-a ameliorat semnificativ de la precedenta anchetă de reexaminare și în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, se poate afirma că industria din Uniune a reușit să se redreseze deplin de pe urma subvenționării din trecut. |
| --- | --- |

(146)

Situația industriei din Uniune s-a ameliorat semnificativ de la precedenta anchetă de reexaminare și în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, se poate afirma că industria din Uniune a reușit să se redreseze deplin de pe urma subvenționării din trecut.

5.6.   Concluzie privind situația economică a industriei Uniunii

| (147) | Între 2007 și perioada anchetei de reexaminare, volumul importurilor de produs în cauză subvenționate a fost neglijabil. Cu excepția anumitor indicatori ai prejudiciului, cum ar fi cota de piață, volumul producției și rentabilitatea investițiilor, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului incluzând profitabilitatea (+ 153 %), prețul de vânzare (+ 4 %), volumul vânzărilor (+ 14 %), rata ocupării forței de muncă (+ 10 %) și investițiile (+ 29 %) au evoluat pozitiv în cursul perioadei luate în considerare. Nivelurile profitului atinse pe piața Uniunii au fost, cu excepția anului 2007, peste marja de profit țintă stabilită în precedenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume de 10 %. Tendința pozitivă manifestată de marea majoritate a indicatorilor este datorată în principal fiabilității industriei din Uniune și relației de lungă durată pe care a dezvoltat-o în ultimii ani cu clienții, dar și nivelurilor prețurilor pe care a reușit să le practice pe piață. |
| --- | --- |

(147)

Între 2007 și perioada anchetei de reexaminare, volumul importurilor de produs în cauză subvenționate a fost neglijabil. Cu excepția anumitor indicatori ai prejudiciului, cum ar fi cota de piață, volumul producției și rentabilitatea investițiilor, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului incluzând profitabilitatea (+ 153 %), prețul de vânzare (+ 4 %), volumul vânzărilor (+ 14 %), rata ocupării forței de muncă (+ 10 %) și investițiile (+ 29 %) au evoluat pozitiv în cursul perioadei luate în considerare. Nivelurile profitului atinse pe piața Uniunii au fost, cu excepția anului 2007, peste marja de profit țintă stabilită în precedenta anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, și anume de 10 %. Tendința pozitivă manifestată de marea majoritate a indicatorilor este datorată în principal fiabilității industriei din Uniune și relației de lungă durată pe care a dezvoltat-o în ultimii ani cu clienții, dar și nivelurilor prețurilor pe care a reușit să le practice pe piață.

| (148) | Un producător din Uniune a pretins că analiza tendințelor prețurilor și profiturilor ar trebui să țină cont de penuria de materii prime din 2007 și 2008. S-a pretins că această penurie a determinat creșteri excepționale ale prețurilor și profiturilor în 2008 și, într-o măsură mai mică, în 2009. În această privință, astfel cum poate fi observat în tabelele 5.5.2.1 și 5.5.4.1, nivelurile excepționale ale prețurilor și profiturilor sunt prezente doar în 2008. Nivelurile profiturilor atinse în 2009 și în PAR par să nu mai fie afectate de penuria de materii prime. Concluzia de la considerentul 139, potrivit căreia profiturile pe întreaga perioadă luată în considerare au fost peste profitul țintă, rămâne valabilă. |
| --- | --- |

(148)

Un producător din Uniune a pretins că analiza tendințelor prețurilor și profiturilor ar trebui să țină cont de penuria de materii prime din 2007 și 2008. S-a pretins că această penurie a determinat creșteri excepționale ale prețurilor și profiturilor în 2008 și, într-o măsură mai mică, în 2009. În această privință, astfel cum poate fi observat în tabelele 5.5.2.1 și 5.5.4.1, nivelurile excepționale ale prețurilor și profiturilor sunt prezente doar în 2008. Nivelurile profiturilor atinse în 2009 și în PAR par să nu mai fie afectate de penuria de materii prime. Concluzia de la considerentul 139, potrivit căreia profiturile pe întreaga perioadă luată în considerare au fost peste profitul țintă, rămâne valabilă.

| (149) | În ceea ce privește vânzările captive, opțiunea pentru industria din Uniune de a vinde o parte a producției realizate pe piața captivă a asigurat niveluri mari ale utilizării capacității și a permis industriei din Uniune să dilueze costurile fixe și să rămână competitivă din punct de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

(149)

În ceea ce privește vânzările captive, opțiunea pentru industria din Uniune de a vinde o parte a producției realizate pe piața captivă a asigurat niveluri mari ale utilizării capacității și a permis industriei din Uniune să dilueze costurile fixe și să rămână competitivă din punct de vedere al costurilor.

| (150) | În concluzie, ținând seama de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu material în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(150)

În concluzie, ținând seama de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu material în perioada luată în considerare.

5.7.   Efectul importurilor subvenționate

| (151) | Ținând cont de volumele mici ale importurilor de produse în cauză în Uniune în cursul perioadei luate în considerare, importurile subvenționate nu au afectat performanțele industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum este menționat mai sus, se consideră că industria nu a suferit prejudicii materiale în cursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(151)

Ținând cont de volumele mici ale importurilor de produse în cauză în Uniune în cursul perioadei luate în considerare, importurile subvenționate nu au afectat performanțele industriei din Uniune. Într-adevăr, astfel cum este menționat mai sus, se consideră că industria nu a suferit prejudicii materiale în cursul perioadei luate în considerare.

6.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (152) | Se reamintește că industria din Uniune nu a suferit prejudicii materiale în cursul perioadei luate în considerare, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului având tendințe favorabile de-a lungul acestei perioade. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca expirarea măsurilor în vigoare să determine continuarea sau reapariția prejudiciului. |
| --- | --- |

(152)

Se reamintește că industria din Uniune nu a suferit prejudicii materiale în cursul perioadei luate în considerare, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului având tendințe favorabile de-a lungul acestei perioade. Prin urmare, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca expirarea măsurilor în vigoare să determine continuarea sau reapariția prejudiciului.

6.1.   Capacitatea de rezervă în țara în cauză

| (153) | Ancheta a demonstrat că utilizarea capacității celor trei producători cooperanți din India a atins niveluri foarte mari în cursul PAR. Din acest motiv, capacitățile de rezervă care ar putea fi direcționate către piața Uniunii în absența măsurilor apar ca fiind limitate. |
| --- | --- |

(153)

Ancheta a demonstrat că utilizarea capacității celor trei producători cooperanți din India a atins niveluri foarte mari în cursul PAR. Din acest motiv, capacitățile de rezervă care ar putea fi direcționate către piața Uniunii în absența măsurilor apar ca fiind limitate.

| (154) | După comunicarea informațiilor, s-a pretins de către o serie de producători din Uniune că, în India, capacitățile de rezervă sunt mari și că rata utilizării capacității producătorilor-exportatori cooperanți din India nu a fost reprezentativă pentru sectorul din India în ansamblu. Un producător din Uniune a pretins că respectivele capacități de rezervă a șapte exportatori principali din India ar reprezenta volume care sunt semnificativ mai mari decât consumul de pe piața liberă a Uniunii. |
| --- | --- |

(154)

După comunicarea informațiilor, s-a pretins de către o serie de producători din Uniune că, în India, capacitățile de rezervă sunt mari și că rata utilizării capacității producătorilor-exportatori cooperanți din India nu a fost reprezentativă pentru sectorul din India în ansamblu. Un producător din Uniune a pretins că respectivele capacități de rezervă a șapte exportatori principali din India ar reprezenta volume care sunt semnificativ mai mari decât consumul de pe piața liberă a Uniunii.

| (155) | În acest sens, ar trebui evidențiat în primul rând că rata utilizării capacității pentru cei trei producători-exportatori cooperanți a fost o medie ponderată calculată pe baza unor date verificate și în relație specifică cu produsele în cauză. În plus, cei trei producători-exportatori cooperanți în cauză erau producători mari și făceau parte dintre cei șapte exportatori din India calificați de reclamant ca „principali”. Dimpotrivă, datele prezentate de producătorii din Uniune cu privire la capacitatea de rezervă a acestor șapte producători din India au fost bazate în principal pe „informații din piață” și, cu toate că s-a solicitat în mod specific, ele nu au putut fi probate cu dovezi factuale solide. Prin urmare, respectivele informații au fost ignorate și s-a confirmat că, pe baza datelor verificate aflate la dosar, capacitatea de rezervă în India apare a fi limitată. |
| --- | --- |

(155)

În acest sens, ar trebui evidențiat în primul rând că rata utilizării capacității pentru cei trei producători-exportatori cooperanți a fost o medie ponderată calculată pe baza unor date verificate și în relație specifică cu produsele în cauză. În plus, cei trei producători-exportatori cooperanți în cauză erau producători mari și făceau parte dintre cei șapte exportatori din India calificați de reclamant ca „principali”. Dimpotrivă, datele prezentate de producătorii din Uniune cu privire la capacitatea de rezervă a acestor șapte producători din India au fost bazate în principal pe „informații din piață” și, cu toate că s-a solicitat în mod specific, ele nu au putut fi probate cu dovezi factuale solide. Prin urmare, respectivele informații au fost ignorate și s-a confirmat că, pe baza datelor verificate aflate la dosar, capacitatea de rezervă în India apare a fi limitată.

6.2.   Practica în materie de export a producătorilor-exportatori din India

| (156) | Pe baza datelor statistice oficiale obținute de la autoritățile din India s-a stabilit că prețurile practicate la export în cele 10 piețe principale de export ale Indiei au fost în medie cu 20 % mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PAR. Aceste prețuri la export practicate de exportatorii din India erau în acord cu prețurile celorlalți vânzători principali pe piața Uniunii, astfel cum este redat la considerentul 119. S-a constatat că importurile ieftine în cursul perioadei luate în considerare din aceste alte țări nu au avut un efect negativ asupra performanțelor industriei din Uniune. În aceste circumstanțe, se consideră că, în situația în care măsurile ar expira, este probabil că prețurile de export practicate de exportatorii din India nu ar crea prejudicii industriei din Uniune, care deja este confruntată cu concurență provenită din alte țări exportatoare cu același comportament în materie de prețuri, fără a suferi vreun prejudiciu material. |
| --- | --- |

(156)

Pe baza datelor statistice oficiale obținute de la autoritățile din India s-a stabilit că prețurile practicate la export în cele 10 piețe principale de export ale Indiei au fost în medie cu 20 % mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PAR. Aceste prețuri la export practicate de exportatorii din India erau în acord cu prețurile celorlalți vânzători principali pe piața Uniunii, astfel cum este redat la considerentul 119. S-a constatat că importurile ieftine în cursul perioadei luate în considerare din aceste alte țări nu au avut un efect negativ asupra performanțelor industriei din Uniune. În aceste circumstanțe, se consideră că, în situația în care măsurile ar expira, este probabil că prețurile de export practicate de exportatorii din India nu ar crea prejudicii industriei din Uniune, care deja este confruntată cu concurență provenită din alte țări exportatoare cu același comportament în materie de prețuri, fără a suferi vreun prejudiciu material.

| (157) | Doi producători din Uniune au pretins de asemenea că, dacă măsurile ar expira, producătorii din India ar redirecționa exporturile, vândute la vremea aceea pe alte piețe, către Uniune, atrase de prețurile favorabile de pe piața Uniunii. În primul rând se observă că, dacă producătorii din India ar redirecționa exporturile lor către Uniune, ar intra în concurență cu alte țări terțe, care deja exportă cantități semnificative pe piața Uniunii. În plus, astfel cum este menționat la considerentul 119, s-a concluzionat că importurile din țări terțe, având prețuri similare exporturilor din India către alte piețe, nu au afectat performanța industriei din Uniune. Din aceste motive, se consideră că în situația în care cantitățile exportate din India către Uniune cresc în condiții de preț similare cu cele de pe alte piețe de export, industria din Uniune nu ar suferi vreun prejudiciu material. |
| --- | --- |

(157)

Doi producători din Uniune au pretins de asemenea că, dacă măsurile ar expira, producătorii din India ar redirecționa exporturile, vândute la vremea aceea pe alte piețe, către Uniune, atrase de prețurile favorabile de pe piața Uniunii. În primul rând se observă că, dacă producătorii din India ar redirecționa exporturile lor către Uniune, ar intra în concurență cu alte țări terțe, care deja exportă cantități semnificative pe piața Uniunii. În plus, astfel cum este menționat la considerentul 119, s-a concluzionat că importurile din țări terțe, având prețuri similare exporturilor din India către alte piețe, nu au afectat performanța industriei din Uniune. Din aceste motive, se consideră că în situația în care cantitățile exportate din India către Uniune cresc în condiții de preț similare cu cele de pe alte piețe de export, industria din Uniune nu ar suferi vreun prejudiciu material.

| (158) | De asemenea, doi producători din Uniune au pretins că existența unor interdicții de import în SUA pentru anumite fabrici de antibiotice din India ar determina redirecționarea unor cantități suplimentare către piața Uniunii. Totuși, în această privință, constatările din considerentul precedent cu privire la posibila redirecționare a exporturilor rămân valabile. |
| --- | --- |

(158)

De asemenea, doi producători din Uniune au pretins că existența unor interdicții de import în SUA pentru anumite fabrici de antibiotice din India ar determina redirecționarea unor cantități suplimentare către piața Uniunii. Totuși, în această privință, constatările din considerentul precedent cu privire la posibila redirecționare a exporturilor rămân valabile.

6.3.   Piață captivă

| (159) | În timp ce piața captivă a reprezentat 50-60 % din suma dintre piața liberă și piața captivă a industriei din Uniune în perioada luată în considerare, consumul în piața captivă a industriei din Uniune a crescut cu mai mult de 20 % de-a lungul aceleași perioade. Considerând caracteristicile și dimensiunea acestei piețe, se consideră că, în situația în care măsurile ar expira, piața captivă nu ar fi afectată de probabila creștere a exporturilor din India și, prin urmare, ar continua să asigure rate mari ale utilizării capacității și economii de scară pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(159)

În timp ce piața captivă a reprezentat 50-60 % din suma dintre piața liberă și piața captivă a industriei din Uniune în perioada luată în considerare, consumul în piața captivă a industriei din Uniune a crescut cu mai mult de 20 % de-a lungul aceleași perioade. Considerând caracteristicile și dimensiunea acestei piețe, se consideră că, în situația în care măsurile ar expira, piața captivă nu ar fi afectată de probabila creștere a exporturilor din India și, prin urmare, ar continua să asigure rate mari ale utilizării capacității și economii de scară pentru industria din Uniune.

6.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului

| (160) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că, în situația în care măsurile ar expira, este improbabil ca importurile subvenționate provenite din India să cauzeze prejudiciu material industriei din Uniune, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului având evoluție favorabilă în perioada luată în considerare, în pofida existenței unor importuri semnificative și crescătoare din alte țări la prețuri similare exporturilor din India către alte țări. Prin urmare, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului era improbabilă în situația în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(160)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că, în situația în care măsurile ar expira, este improbabil ca importurile subvenționate provenite din India să cauzeze prejudiciu material industriei din Uniune, cei mai mulți indicatori ai prejudiciului având evoluție favorabilă în perioada luată în considerare, în pofida existenței unor importuri semnificative și crescătoare din alte țări la prețuri similare exporturilor din India către alte țări. Prin urmare, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului era improbabilă în situația în care măsurile ar expira.

7.   INTERESUL UNIUNII

| (161) | Un producător din Uniune a pretins că ar fi trebuit efectuat un test de analizare a interesului Uniunii. În această privință, concluzionându-se că reapariția prejudiciului este improbabilă, testarea interesului Uniunii nu are sens. În aceste circumstanțe, pretenția a fost respinsă. |
| --- | --- |

(161)

Un producător din Uniune a pretins că ar fi trebuit efectuat un test de analizare a interesului Uniunii. În această privință, concluzionându-se că reapariția prejudiciului este improbabilă, testarea interesului Uniunii nu are sens. În aceste circumstanțe, pretenția a fost respinsă.

8.   MONITORIZARE SPECIALĂ

| (162) | Ținând cont de constatarea existenței probabilității continuării subvenționării, astfel cum a fost menționat la considerentul 100, și de impactul pe care l-ar putea avea asupra fluxurilor comerciale viitoare, Comisia va monitoriza volumele importurilor de produse în cauză. În situația în care se constată o modificare semnificativă a acestora, Comisia va lua în considerare luarea de măsuri, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(162)

Ținând cont de constatarea existenței probabilității continuării subvenționării, astfel cum a fost menționat la considerentul 100, și de impactul pe care l-ar putea avea asupra fluxurilor comerciale viitoare, Comisia va monitoriza volumele importurilor de produse în cauză. În situația în care se constată o modificare semnificativă a acestora, Comisia va lua în considerare luarea de măsuri, dacă este cazul.

| (163) | Monitorizarea se va limita la o perioadă de 2 ani după publicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(163)

Monitorizarea se va limita la o perioadă de 2 ani după publicarea prezentului regulament.

9.   ÎNCHEIERE

| (164) | În lumina rezultatelor prezentei anchete de reexaminare, se consideră că este adecvat să se respingă taxa compensatorie asupra importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg originare din India. |
| --- | --- |

(164)

În lumina rezultatelor prezentei anchete de reexaminare, se consideră că este adecvat să se respingă taxa compensatorie asupra importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg originare din India.

| (165) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a propus încheierea anchetei și li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite au fost comentate în cadrul secțiunilor relevante de mai sus și nu au fost de natură a schimba constatările de mai sus, |
| --- | --- |

(165)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a propus încheierea anchetei și li s-a oferit posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite au fost comentate în cadrul secțiunilor relevante de mai sus și nu au fost de natură a schimba constatările de mai sus,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite antibiotice cu spectru larg, încadrate în prezent la codurile NC ex 2941 10 00 și ex 2941 90 00, originare din India, deschisă în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, este încheiată, iar măsurile în vigoare pentru importurile originare din India se abrogă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 august 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO L 121, 13.5.2005, p. 1.

2

(3)  JO L 273, 9.10.1998, p. 1.

3

(4)  JO L 319, 29.11.2008, p. 1.

4

(5)  JO C 21, 28.1.2010, p. 40.

5

(6)  JO C 123, 12.5.2010, p. 11.

6

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/19

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 804/2011 AL CONSILIULUI

din 10 august 2011

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului din 2 martie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (1), în special articolul 16 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 2 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia. |
| --- | --- |

(1)

La 2 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia.

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Libia și în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/500/PESC a Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (2), ar trebui incluse încă două entități pe lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, care figurează în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Libia și în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/500/PESC a Consiliului din 10 august 2011 privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (2), ar trebui incluse încă două entități pe lista persoanelor fizice și juridice, entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive, care figurează în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Entitățile care figurează pe lista din anexa la prezentul regulament se adaugă pe lista care figurează în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p. 1.

1

(2)  A se vedea pagina 53 din prezentul Jurnal Oficial.

2

---

ANEXĂ

Entitățile menționate la articolul 1

| | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (alias: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Fax: +218 21362 2161 |

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(alias: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Fax: +218 21362 2161

Entitate care acționează în numele sau la indicațiile regimului Qadhafi.

10.8.2011

2.

Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)

www.odac-libya.com

Entitate care acționează în numele sau la indicațiile regimului Qadhafi și o potențială sursă de finanțare a regimului. ODAC a facilitat mii de proiecte de infrastructură finanțate de guvern.

10.8.2011

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/21

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 805/2011 AL COMISIEI

din 10 august 2011

de stabilire a normelor detaliate privind licențele controlorilor de trafic aerian și anumite certificate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), în special articolul 8c alineatul (10),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 216/2008 urmărește să stabilească și să mențină un nivel înalt și unitar de siguranță a aviației civile în Europa. Regulamentul menționat prevede mijloacele de realizare a acestui obiectiv și a altor obiective în domeniul siguranței aviației civile. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 216/2008 urmărește să stabilească și să mențină un nivel înalt și unitar de siguranță a aviației civile în Europa. Regulamentul menționat prevede mijloacele de realizare a acestui obiectiv și a altor obiective în domeniul siguranței aviației civile.

| (2) | Punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008, precum și noua legislație privind cerul unic european II (2) necesită stabilirea unor norme de aplicare mai detaliate, în special în privința eliberării de licențe pentru controlorii de trafic aerian, în vederea menținerii unui nivel înalt și unitar de siguranță a aviației civile în Europa, a atingerii celor mai înalte standarde de responsabilitate și competență, a îmbunătățirii disponibilității controlorilor de trafic aerian și a promovării recunoașterii reciproce a licențelor, concomitent cu urmărirea obiectivului de îmbunătățire globală a siguranței traficului aerian și a competenței personalului. |
| --- | --- |

(2)

Punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008, precum și noua legislație privind cerul unic european II (2) necesită stabilirea unor norme de aplicare mai detaliate, în special în privința eliberării de licențe pentru controlorii de trafic aerian, în vederea menținerii unui nivel înalt și unitar de siguranță a aviației civile în Europa, a atingerii celor mai înalte standarde de responsabilitate și competență, a îmbunătățirii disponibilității controlorilor de trafic aerian și a promovării recunoașterii reciproce a licențelor, concomitent cu urmărirea obiectivului de îmbunătățire globală a siguranței traficului aerian și a competenței personalului.

| (3) | Controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în pregătirea, testarea, verificarea sau evaluarea medicală a respectivilor controlori de trafic aerian trebuie să se conformeze cerințelor esențiale aplicabile care sunt prevăzute în anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Conform regulamentului menționat, controlorilor de trafic aerian, precum și persoanelor și organizațiilor implicate în pregătirea acestora trebuie să li se acorde certificate sau licențe după ce s-a constatat că îndeplinesc cerințele esențiale. |
| --- | --- |

(3)

Controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în pregătirea, testarea, verificarea sau evaluarea medicală a respectivilor controlori de trafic aerian trebuie să se conformeze cerințelor esențiale aplicabile care sunt prevăzute în anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Conform regulamentului menționat, controlorilor de trafic aerian, precum și persoanelor și organizațiilor implicate în pregătirea acestora trebuie să li se acorde certificate sau licențe după ce s-a constatat că îndeplinesc cerințele esențiale.

| (4) | Licența introdusă de Directiva 2006/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind licența comunitară de controlor de trafic aerian (3) s-a dovedit a fi un instrument eficace pentru recunoașterea rolului specific pe care controlorii de trafic aerian îl joacă în desfășurarea controlului traficului aerian în condiții de siguranță. Stabilirea de standarde de competență la nivelul Uniunii a redus fragmentarea în acest domeniu, ceea ce a permis o organizare mai eficientă a activității în cadrul unei colaborări regionale din ce în ce mai intense între furnizorii de servicii de navigație aeriană. Prin urmare, păstrarea și consolidarea regimului comun de eliberare a licențelor pentru controlorii de trafic aerian din Uniune este un element esențial al sistemului european de control al traficului aerian. |
| --- | --- |

(4)

Licența introdusă de Directiva 2006/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind licența comunitară de controlor de trafic aerian (3) s-a dovedit a fi un instrument eficace pentru recunoașterea rolului specific pe care controlorii de trafic aerian îl joacă în desfășurarea controlului traficului aerian în condiții de siguranță. Stabilirea de standarde de competență la nivelul Uniunii a redus fragmentarea în acest domeniu, ceea ce a permis o organizare mai eficientă a activității în cadrul unei colaborări regionale din ce în ce mai intense între furnizorii de servicii de navigație aeriană. Prin urmare, păstrarea și consolidarea regimului comun de eliberare a licențelor pentru controlorii de trafic aerian din Uniune este un element esențial al sistemului european de control al traficului aerian.

| (5) | Directiva 2006/23/CE a fost abrogată prin Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 a Parlamentului European și a Consiliului (4). Cu toate acestea, dispozițiile Directivei 2006/23/CE continuă să se aplice până la data aplicării măsurilor menționate la articolul 8c alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Respectivele măsuri sunt prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 2006/23/CE a fost abrogată prin Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 a Parlamentului European și a Consiliului (4). Cu toate acestea, dispozițiile Directivei 2006/23/CE continuă să se aplice până la data aplicării măsurilor menționate la articolul 8c alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Respectivele măsuri sunt prevăzute în prezentul regulament.

| (6) | Dispozițiile prezentului regulament reflectă stadiul actual al tehnicii, incluzând cele mai bune practici și progresele științifice și tehnice, din domeniul pregătirii controlorilor de trafic aerian. Acestea au fost elaborate pe baza Directivei 2006/23/CE și asigură statelor membre o transpunere comună a standardelor și practicilor recomandate stabilite prin Convenția privind aviația civilă internațională, semnată la Chicago în data de 7 decembrie 1944, și a cerințelor de reglementare a siguranței adoptate de Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol) stabilite prin Convenția internațională din 13 decembrie 1960. |
| --- | --- |

(6)

Dispozițiile prezentului regulament reflectă stadiul actual al tehnicii, incluzând cele mai bune practici și progresele științifice și tehnice, din domeniul pregătirii controlorilor de trafic aerian. Acestea au fost elaborate pe baza Directivei 2006/23/CE și asigură statelor membre o transpunere comună a standardelor și practicilor recomandate stabilite prin Convenția privind aviația civilă internațională, semnată la Chicago în data de 7 decembrie 1944, și a cerințelor de reglementare a siguranței adoptate de Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol) stabilite prin Convenția internațională din 13 decembrie 1960.

| (7) | Pentru a asigura uniformitatea în aplicarea cerințelor comune privind eliberarea licențelor și a certificatelor medicale pentru controlorii de trafic aerian, autoritățile competente din statele membre trebuie să respecte proceduri comune și, dacă este cazul, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”) trebuie să evalueze conformitatea cu aceste cerințe; agenția trebuie să elaboreze specificații de certificare, mijloace acceptabile de punere în conformitate și materiale de îndrumare pentru a favoriza uniformitatea necesară în ceea ce privește reglementarea. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura uniformitatea în aplicarea cerințelor comune privind eliberarea licențelor și a certificatelor medicale pentru controlorii de trafic aerian, autoritățile competente din statele membre trebuie să respecte proceduri comune și, dacă este cazul, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”) trebuie să evalueze conformitatea cu aceste cerințe; agenția trebuie să elaboreze specificații de certificare, mijloace acceptabile de punere în conformitate și materiale de îndrumare pentru a favoriza uniformitatea necesară în ceea ce privește reglementarea.

| (8) | Caracteristicile speciale ale traficului aerian din Uniune necesită introducerea și aplicarea efectivă a unor standarde comune de competență pentru controlorii de trafic aerian angajați de furnizorii de servicii de navigație aeriană care oferă publicului servicii de gestionare a traficului aerian și de navigație aeriană (ATM/ANS). |
| --- | --- |

(8)

Caracteristicile speciale ale traficului aerian din Uniune necesită introducerea și aplicarea efectivă a unor standarde comune de competență pentru controlorii de trafic aerian angajați de furnizorii de servicii de navigație aeriană care oferă publicului servicii de gestionare a traficului aerian și de navigație aeriană (ATM/ANS).

| (9) | Cu toate acestea, statele membre trebuie să se asigure, pe cât posibil, că serviciile oferite publicului sau puse la dispoziția acestuia de către personalul militar asigură un nivel de siguranță cel puțin echivalent cu nivelul impus de cerințele esențiale stabilite în anexa Vb la regulamentul de bază. Prin urmare, statele membre pot, de asemenea, decide să aplice prezentul regulament în cazul personalului militar care furnizează publicului servicii menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(9)

Cu toate acestea, statele membre trebuie să se asigure, pe cât posibil, că serviciile oferite publicului sau puse la dispoziția acestuia de către personalul militar asigură un nivel de siguranță cel puțin echivalent cu nivelul impus de cerințele esențiale stabilite în anexa Vb la regulamentul de bază. Prin urmare, statele membre pot, de asemenea, decide să aplice prezentul regulament în cazul personalului militar care furnizează publicului servicii menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din respectivul regulament.

| (10) | Autoritățile care efectuează supravegherea și verificarea conformității trebuie să fie suficient de independente față de furnizorii de servicii de navigație aeriană și organizațiile de pregătire. De asemenea, autoritățile trebuie să aibă în continuare capacitatea de a-și îndeplini sarcinile în mod eficient. Autoritatea competentă desemnată în scopul prezentului regulament poate fi același organism sau aceleași organisme desemnate sau stabilite în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic European (5), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1070/2009. Agenția trebuie să acționeze în calitate de autoritate competentă în scopul prezentului regulament pentru a elibera și a reînnoi certificatele organizațiilor de pregătire a controlorilor de trafic aerian aflate în afara teritoriului statelor membre și, dacă este cazul, ale personalului acestora. |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile care efectuează supravegherea și verificarea conformității trebuie să fie suficient de independente față de furnizorii de servicii de navigație aeriană și organizațiile de pregătire. De asemenea, autoritățile trebuie să aibă în continuare capacitatea de a-și îndeplini sarcinile în mod eficient. Autoritatea competentă desemnată în scopul prezentului regulament poate fi același organism sau aceleași organisme desemnate sau stabilite în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic European (5), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1070/2009. Agenția trebuie să acționeze în calitate de autoritate competentă în scopul prezentului regulament pentru a elibera și a reînnoi certificatele organizațiilor de pregătire a controlorilor de trafic aerian aflate în afara teritoriului statelor membre și, dacă este cazul, ale personalului acestora.

| (11) | Furnizarea de servicii de navigație aeriană necesită un personal cu înaltă calificare, a cărui competență poate fi dovedită prin mai multe mijloace. Mijlocul adecvat pentru controlul traficului aerian este menținerea unui regim comun de eliberare a licențelor pentru controlorii de trafic aerian din Uniune, care să servească drept diplomă pentru fiecare controlor de trafic aerian în parte. Calificarea menționată pe o licență trebuie să indice tipul de serviciu de trafic aerian pe care un controlor de trafic aerian are competența să îl furnizeze. În același timp, autorizările menționate în licență reflectă atât competențele profesionale specifice ale controlorului, cât și acordarea de către autoritățile competente a autorizării de a furniza servicii pentru un anumit sector sau grup de sectoare. Din acest motiv este necesar ca, atunci când eliberează licențe sau când prelungesc valabilitatea autorizărilor, autoritățile să aibă posibilitatea de a evalua competența controlorilor de trafic aerian. De asemenea, este necesar ca autoritățile competente să poată suspenda o licență, calificări sau autorizări atunci când se pune la îndoială competența. |
| --- | --- |

(11)

Furnizarea de servicii de navigație aeriană necesită un personal cu înaltă calificare, a cărui competență poate fi dovedită prin mai multe mijloace. Mijlocul adecvat pentru controlul traficului aerian este menținerea unui regim comun de eliberare a licențelor pentru controlorii de trafic aerian din Uniune, care să servească drept diplomă pentru fiecare controlor de trafic aerian în parte. Calificarea menționată pe o licență trebuie să indice tipul de serviciu de trafic aerian pe care un controlor de trafic aerian are competența să îl furnizeze. În același timp, autorizările menționate în licență reflectă atât competențele profesionale specifice ale controlorului, cât și acordarea de către autoritățile competente a autorizării de a furniza servicii pentru un anumit sector sau grup de sectoare. Din acest motiv este necesar ca, atunci când eliberează licențe sau când prelungesc valabilitatea autorizărilor, autoritățile să aibă posibilitatea de a evalua competența controlorilor de trafic aerian. De asemenea, este necesar ca autoritățile competente să poată suspenda o licență, calificări sau autorizări atunci când se pune la îndoială competența.

| (12) | Recunoscând necesitatea de a consolida mai mult cultura siguranței, în special prin înglobarea unui sistem fiabil de raportare a incidentelor și a conceptului de „just culture” (politică nepunitivă) cu scopul de a învăța din incidente, prezentul regulament nu trebuie să stabilească o legătură automată între un incident și suspendarea unei licențe, calificări sau autorizări. Revocarea unei licențe trebuie considerată ca o decizie de luat în ultimă instanță pentru cazuri extreme. |
| --- | --- |

(12)

Recunoscând necesitatea de a consolida mai mult cultura siguranței, în special prin înglobarea unui sistem fiabil de raportare a incidentelor și a conceptului de „just culture” (politică nepunitivă) cu scopul de a învăța din incidente, prezentul regulament nu trebuie să stabilească o legătură automată între un incident și suspendarea unei licențe, calificări sau autorizări. Revocarea unei licențe trebuie considerată ca o decizie de luat în ultimă instanță pentru cazuri extreme.

| (13) | Pentru a consolida încrederea reciprocă a statelor membre în sistemele lor de eliberare a licențelor de controlor de trafic aerian, este indispensabil să se dispună de norme comune privind obținerea și menținerea licențelor. Prin urmare, în vederea asigurării celui mai înalt nivel de siguranță, este important să se introducă cerințe uniforme în ceea ce privește pregătirea, calificările, competența și accesul la profesia de controlor de trafic aerian. Aceasta ar trebui să ducă la furnizarea unor servicii de control al traficului aerian sigure, de înaltă calitate și ar trebui să contribuie la recunoașterea licențelor în întreaga Uniune, crescând astfel libertatea de circulație și disponibilitatea controlorilor de trafic aerian. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a consolida încrederea reciprocă a statelor membre în sistemele lor de eliberare a licențelor de controlor de trafic aerian, este indispensabil să se dispună de norme comune privind obținerea și menținerea licențelor. Prin urmare, în vederea asigurării celui mai înalt nivel de siguranță, este important să se introducă cerințe uniforme în ceea ce privește pregătirea, calificările, competența și accesul la profesia de controlor de trafic aerian. Aceasta ar trebui să ducă la furnizarea unor servicii de control al traficului aerian sigure, de înaltă calitate și ar trebui să contribuie la recunoașterea licențelor în întreaga Uniune, crescând astfel libertatea de circulație și disponibilitatea controlorilor de trafic aerian.

| (14) | Prezentul regulament nu trebuie să aibă drept consecință eludarea dispozițiilor naționale în vigoare care reglementează drepturile și obligațiile aplicabile raportului de muncă dintre angajator și candidații la posturile de controlor de trafic aerian. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament nu trebuie să aibă drept consecință eludarea dispozițiilor naționale în vigoare care reglementează drepturile și obligațiile aplicabile raportului de muncă dintre angajator și candidații la posturile de controlor de trafic aerian.

| (15) | Pentru a aduce competențele profesionale la un nivel comparabil în întreaga Uniune, acestea trebuie să fie structurate într-un mod clar și general acceptat. Aceasta va contribui la garantarea siguranței nu doar în cadrul spațiului aerian aflat sub controlul unui furnizor de servicii de navigație aeriană, ci în special la interfața dintre diferiți furnizori de servicii. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a aduce competențele profesionale la un nivel comparabil în întreaga Uniune, acestea trebuie să fie structurate într-un mod clar și general acceptat. Aceasta va contribui la garantarea siguranței nu doar în cadrul spațiului aerian aflat sub controlul unui furnizor de servicii de navigație aeriană, ci în special la interfața dintre diferiți furnizori de servicii.

| (16) | În cazul a numeroase incidente și accidente, comunicarea joacă un rol important. Prin urmare, prezentul regulament stabilește cerințe detaliate cu privire la cunoștințele lingvistice aplicabile controlorilor de trafic aerian. Cerințele respective se bazează pe cerințele adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și constituie un mijloc de aplicare a acestor standarde recunoscute la nivel internațional. Este necesar să se respecte principiile de nediscriminare, transparență și proporționalitate în materie de cerințe lingvistice, astfel încât să se încurajeze libera circulație, concomitent cu garantarea siguranței. |
| --- | --- |

(16)

În cazul a numeroase incidente și accidente, comunicarea joacă un rol important. Prin urmare, prezentul regulament stabilește cerințe detaliate cu privire la cunoștințele lingvistice aplicabile controlorilor de trafic aerian. Cerințele respective se bazează pe cerințele adoptate de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și constituie un mijloc de aplicare a acestor standarde recunoscute la nivel internațional. Este necesar să se respecte principiile de nediscriminare, transparență și proporționalitate în materie de cerințe lingvistice, astfel încât să se încurajeze libera circulație, concomitent cu garantarea siguranței.

| (17) | Obiectivele pregătirii inițiale sunt prezentate în orientările Eurocontrol privind programa comună de bază pentru pregătirea inițială a controlorilor de trafic aerian („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”) elaborate la solicitarea membrilor Eurocontrol și sunt considerate standarde corespunzătoare. În cazul pregătirii în cadrul unității, lipsa unor standarde general acceptate trebuie să fie compensată printr-o serie de măsuri, inclusiv aprobarea examinatorilor și a evaluatorilor competențelor, care ar trebui să garanteze standarde înalte de competență. Acest lucru este cu atât mai important cu cât pregătirea în cadrul unității este foarte costisitoare și decisivă din punctul de vedere al siguranței. OACI a elaborat standarde și pentru domenii în care nu există cerințe de pregătire comune la nivel european. În absența unor cerințe de pregătire comune la nivel european, statele membre se pot baza pe astfel de standarde OACI. |
| --- | --- |

(17)

Obiectivele pregătirii inițiale sunt prezentate în orientările Eurocontrol privind programa comună de bază pentru pregătirea inițială a controlorilor de trafic aerian („Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”) elaborate la solicitarea membrilor Eurocontrol și sunt considerate standarde corespunzătoare. În cazul pregătirii în cadrul unității, lipsa unor standarde general acceptate trebuie să fie compensată printr-o serie de măsuri, inclusiv aprobarea examinatorilor și a evaluatorilor competențelor, care ar trebui să garanteze standarde înalte de competență. Acest lucru este cu atât mai important cu cât pregătirea în cadrul unității este foarte costisitoare și decisivă din punctul de vedere al siguranței. OACI a elaborat standarde și pentru domenii în care nu există cerințe de pregătire comune la nivel european. În absența unor cerințe de pregătire comune la nivel european, statele membre se pot baza pe astfel de standarde OACI.

| (18) | Cerințele medicale au fost elaborate la cererea statelor membre Eurocontrol și sunt considerate standarde corespunzătoare în scopul asigurării conformității cu prezentul regulament. În mod special, eliberarea de certificate medicale trebuie să se facă în conformitate cu cerințele de certificare medicală europeană categoria 3 pentru controlorii de trafic aerian, stabilite de Eurocontrol. |
| --- | --- |

(18)

Cerințele medicale au fost elaborate la cererea statelor membre Eurocontrol și sunt considerate standarde corespunzătoare în scopul asigurării conformității cu prezentul regulament. În mod special, eliberarea de certificate medicale trebuie să se facă în conformitate cu cerințele de certificare medicală europeană categoria 3 pentru controlorii de trafic aerian, stabilite de Eurocontrol.

| (19) | Certificarea organizațiilor de pregătire trebuie considerată, din punctul de vedere al siguranței, drept unul dintre factorii determinanți care contribuie la calitatea pregătirii controlorilor de trafic aerian. Prin urmare, este necesar să se prevadă cerințe pentru organizațiile de pregătire. Pregătirea trebuie privită ca un serviciu similar serviciilor de navigație aeriană, care fac, de asemenea, obiectul unui proces de certificare. Prezentul regulament trebuie să permită certificarea pregătirii în funcție de tipul de pregătire, de pachetul de servicii de pregătire sau de pachetul de servicii de pregătire și navigație aeriană, fără a pierde din vedere caracteristicile specifice ale pregătirii. |
| --- | --- |

(19)

Certificarea organizațiilor de pregătire trebuie considerată, din punctul de vedere al siguranței, drept unul dintre factorii determinanți care contribuie la calitatea pregătirii controlorilor de trafic aerian. Prin urmare, este necesar să se prevadă cerințe pentru organizațiile de pregătire. Pregătirea trebuie privită ca un serviciu similar serviciilor de navigație aeriană, care fac, de asemenea, obiectul unui proces de certificare. Prezentul regulament trebuie să permită certificarea pregătirii în funcție de tipul de pregătire, de pachetul de servicii de pregătire sau de pachetul de servicii de pregătire și navigație aeriană, fără a pierde din vedere caracteristicile specifice ale pregătirii.

| (20) | Prezentul regulament confirmă jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene în domeniul recunoașterii reciproce a diplomelor și al liberei circulații a lucrătorilor. Principiul proporționalității, justificările întemeiate pentru impunerea măsurilor compensatorii și punerea la dispoziție a unor proceduri de recurs adecvate constituie principiile de bază care trebuie să devină aplicabile în sectorul gestionării traficului aerian într-o manieră mai vizibilă. Statele membre trebuie să aibă dreptul de a refuza recunoașterea licențelor care nu au fost eliberate în conformitate cu prezentul regulament. Având în vedere că obiectivul său este asigurarea recunoașterii reciproce a licențelor, prezentul regulament nu reglementează condițiile privind accesul la încadrarea în muncă. |
| --- | --- |

(20)

Prezentul regulament confirmă jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene în domeniul recunoașterii reciproce a diplomelor și al liberei circulații a lucrătorilor. Principiul proporționalității, justificările întemeiate pentru impunerea măsurilor compensatorii și punerea la dispoziție a unor proceduri de recurs adecvate constituie principiile de bază care trebuie să devină aplicabile în sectorul gestionării traficului aerian într-o manieră mai vizibilă. Statele membre trebuie să aibă dreptul de a refuza recunoașterea licențelor care nu au fost eliberate în conformitate cu prezentul regulament. Având în vedere că obiectivul său este asigurarea recunoașterii reciproce a licențelor, prezentul regulament nu reglementează condițiile privind accesul la încadrarea în muncă.

| (21) | Profesia de controlor de trafic aerian face obiectul unor inovații tehnice care impun actualizarea periodică a competențelor profesionale ale controlorilor. Adaptările necesare ale prezentului regulament la progresul tehnic și științific trebuie să urmeze procedura de reglementare cu control corespunzătoare prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului (6). |
| --- | --- |

(21)

Profesia de controlor de trafic aerian face obiectul unor inovații tehnice care impun actualizarea periodică a competențelor profesionale ale controlorilor. Adaptările necesare ale prezentului regulament la progresul tehnic și științific trebuie să urmeze procedura de reglementare cu control corespunzătoare prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului (6).

| (22) | Prezentul regulament poate avea un impact asupra metodelor zilnice de lucru ale controlorilor de trafic aerian. Partenerii sociali trebuie informați și consultați în mod corespunzător cu privire la toate măsurile care au implicații sociale semnificative.
  Prin urmare, partenerii sociali au fost consultați în cadrul procedurii accelerate a agenției. Comitetul de dialog sectorial înființat în temeiul Deciziei 98/500/CE a Comisiei din 20 mai 1998 privind constituirea comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali la nivel european (7) trebuie consultat în mod corespunzător cu privire la noile dispoziții de aplicare adoptate de Comisie. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament poate avea un impact asupra metodelor zilnice de lucru ale controlorilor de trafic aerian. Partenerii sociali trebuie informați și consultați în mod corespunzător cu privire la toate măsurile care au implicații sociale semnificative.

Prin urmare, partenerii sociali au fost consultați în cadrul procedurii accelerate a agenției. Comitetul de dialog sectorial înființat în temeiul Deciziei 98/500/CE a Comisiei din 20 mai 1998 privind constituirea comitetelor de dialog sectorial, menite să promoveze dialogul între partenerii sociali la nivel european (7) trebuie consultat în mod corespunzător cu privire la noile dispoziții de aplicare adoptate de Comisie.

| (23) | Condițiile generale de obținere a licenței, în măsura în care acestea se referă la vârstă, cerințe medicale, cerințe privind educația și pregătirea inițială, nu trebuie să afecteze titularii licențelor existente. Licențele și certificatele medicale eliberate de statele membre în conformitate cu Directiva 2006/23/CE trebuie considerate ca fiind eliberate în conformitate cu prezentul regulament pentru a garanta continuitatea privilegiilor asociate unei licențe existente, precum și o tranziție fără dificultăți pentru toți titularii de licență și pentru autoritățile competente. |
| --- | --- |

(23)

Condițiile generale de obținere a licenței, în măsura în care acestea se referă la vârstă, cerințe medicale, cerințe privind educația și pregătirea inițială, nu trebuie să afecteze titularii licențelor existente. Licențele și certificatele medicale eliberate de statele membre în conformitate cu Directiva 2006/23/CE trebuie considerate ca fiind eliberate în conformitate cu prezentul regulament pentru a garanta continuitatea privilegiilor asociate unei licențe existente, precum și o tranziție fără dificultăți pentru toți titularii de licență și pentru autoritățile competente.

| (24) | Este necesar să se prevadă derogări pentru a permite continuarea aplicării practicilor naționale divergente în ceea ce privește aspectele pentru care nu s-au stabilit încă norme comune în timpul procedurii accelerate aplicate în cazul acestor dispoziții de aplicare din prima etapă. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar să se prevadă derogări pentru a permite continuarea aplicării practicilor naționale divergente în ceea ce privește aspectele pentru care nu s-au stabilit încă norme comune în timpul procedurii accelerate aplicate în cazul acestor dispoziții de aplicare din prima etapă.

| (25) | Agenția trebuie să facă o evaluare a sistemului european de eliberare a licențelor de controlor de trafic aerian și a îmbunătățirilor ulterioare necesare pentru o „abordare globală a sistemului aeronautic” și pentru a realiza conformitatea totală cu cerințele esențiale descrise în anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008 cu scopul de a prezenta Comisiei un aviz care să cuprindă posibile modificări ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(25)

Agenția trebuie să facă o evaluare a sistemului european de eliberare a licențelor de controlor de trafic aerian și a îmbunătățirilor ulterioare necesare pentru o „abordare globală a sistemului aeronautic” și pentru a realiza conformitatea totală cu cerințele esențiale descrise în anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008 cu scopul de a prezenta Comisiei un aviz care să cuprindă posibile modificări ale prezentului regulament.

| (26) | Este necesar ca acest aviz să abordeze și acele aspecte în cazul cărora, în primă etapă, în cadrul procedurii accelerate, nu a fost posibil să se elaboreze norme comune în locul dispozițiilor divergente de la nivel național, propunându-se astfel menținerea aplicabilității legislației naționale a statelor membre, unde este cazul, cu titlu tranzitoriu. |
| --- | --- |

(26)

Este necesar ca acest aviz să abordeze și acele aspecte în cazul cărora, în primă etapă, în cadrul procedurii accelerate, nu a fost posibil să se elaboreze norme comune în locul dispozițiilor divergente de la nivel național, propunându-se astfel menținerea aplicabilității legislației naționale a statelor membre, unde este cazul, cu titlu tranzitoriu.

| (27) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de agenție în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(27)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de agenție în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (28) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, |
| --- | --- |

(28)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului instituit în temeiul articolului 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectiv

Prezentul regulament are ca obiectiv consolidarea standardelor de siguranță și îmbunătățirea funcționării sistemului de control al traficului aerian din Uniune prin eliberarea unei licențe de controlor de trafic aerian bazate pe cerințe comune privind eliberarea licențelor.

Articolul 2

Obiectul și domeniul de aplicare

1.   Prezentul regulament stabilește norme detaliate privind eliberarea, suspendarea și revocarea licențelor de controlor de trafic aerian și controlor de trafic aerian stagiar, a calificărilor, autorizărilor și certificatelor medicale asociate, a certificatelor organizațiilor de pregătire, precum și condițiile de valabilitate, reînnoire, revalidare și utilizare.

2.   Prezentul regulament se aplică:

| (a) | controlorilor de trafic aerian stagiari; |
| --- | --- |

(a)

controlorilor de trafic aerian stagiari;

| (b) | controlorilor de trafic aerian care își exercită atribuțiile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și |
| --- | --- |

(b)

controlorilor de trafic aerian care își exercită atribuțiile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și

| (c) | persoanelor și organizațiilor implicate în acordarea de licențe, pregătirea, testarea, verificarea sau evaluarea medicală a candidaților în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

persoanelor și organizațiilor implicate în acordarea de licențe, pregătirea, testarea, verificarea sau evaluarea medicală a candidaților în conformitate cu prezentul regulament.

3.   Sub rezerva articolului 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, statele membre trebuie, în măsura în care este posibil, să se asigure că serviciile furnizate publicului sau puse la dispoziția acestuia de către personalul militar, menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din respectivul regulament, oferă un nivel de siguranță cel puțin echivalent cu nivelul impus de cerințele esențiale definite în Anexa Vb la regulamentul menționat.

4.   În scopul de a obține un nivel armonizat de siguranță în spațiul aerian european, statele membre pot decide să aplice prezentul regulament în cazul personalului militar care furnizează publicului servicii menționate la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din regulamentul respectiv.

5.   Serviciile de control al traficului aerian care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 216/2008 trebuie să fie furnizate numai de către controlori de trafic aerian cărora li s-a eliberat o licență în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „serviciu de control al traficului aerian” înseamnă un serviciu furnizat în scopul prevenirii coliziunilor dintre aeronave și, în zona de manevră, dintre aeronave și obstacole, precum și în scopul accelerării și menținerii unui flux organizat al traficului aerian; |
| --- | --- |

1.

„serviciu de control al traficului aerian” înseamnă un serviciu furnizat în scopul prevenirii coliziunilor dintre aeronave și, în zona de manevră, dintre aeronave și obstacole, precum și în scopul accelerării și menținerii unui flux organizat al traficului aerian;

| 2. | „furnizori de servicii de navigație aeriană” înseamnă orice entitate publică sau privată care furnizează servicii de navigație aeriană pentru traficul aerian general; |
| --- | --- |

2.

„furnizori de servicii de navigație aeriană” înseamnă orice entitate publică sau privată care furnizează servicii de navigație aeriană pentru traficul aerian general;

| 3. | „trafic aerian general” înseamnă toate mișcările aeronavelor civile, precum și toate mișcările aeronavelor de stat (inclusiv cele ale aeronavelor militare, de vamă și poliție), atunci când aceste mișcări se efectuează în conformitate cu procedurile OACI; |
| --- | --- |

3.

„trafic aerian general” înseamnă toate mișcările aeronavelor civile, precum și toate mișcările aeronavelor de stat (inclusiv cele ale aeronavelor militare, de vamă și poliție), atunci când aceste mișcări se efectuează în conformitate cu procedurile OACI;

| 4. | „licență” înseamnă un certificat, indiferent de denumirea sub care este cunoscut, eliberat și aprobat în conformitate cu prezentul regulament, care autorizează titularul său legal să furnizeze servicii de control al traficului aerian în conformitate cu calificările și autorizările conținute în acesta; |
| --- | --- |

4.

„licență” înseamnă un certificat, indiferent de denumirea sub care este cunoscut, eliberat și aprobat în conformitate cu prezentul regulament, care autorizează titularul său legal să furnizeze servicii de control al traficului aerian în conformitate cu calificările și autorizările conținute în acesta;

| 5. | „calificare” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență sau asociată acesteia, constituind parte integrantă din respectiva licență, care precizează condițiile speciale, privilegiile sau limitările aferente respectivei licențe; |
| --- | --- |

5.

„calificare” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență sau asociată acesteia, constituind parte integrantă din respectiva licență, care precizează condițiile speciale, privilegiile sau limitările aferente respectivei licențe;

| 6. | „autorizarea calificării” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează condițiile speciale, privilegiile sau limitările aferente respectivei calificări; |
| --- | --- |

6.

„autorizarea calificării” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează condițiile speciale, privilegiile sau limitările aferente respectivei calificări;

| 7. | „autorizare de unitate” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează indicatorul OACI de localizare și sectoarele și/sau posturile în care titularul licenței este competent să își desfășoare activitatea; |
| --- | --- |

7.

„autorizare de unitate” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează indicatorul OACI de localizare și sectoarele și/sau posturile în care titularul licenței este competent să își desfășoare activitatea;

| 8. | „autorizare privind competența lingvistică” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează competențele lingvistice ale titularului; |
| --- | --- |

8.

„autorizare privind competența lingvistică” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte integrantă din aceasta, care precizează competențele lingvistice ale titularului;

| 9. | „autorizare de instructor” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte din aceasta, care precizează competența titularului de a furniza servicii de pregătire profesională practică; |
| --- | --- |

9.

„autorizare de instructor” înseamnă autorizarea înscrisă într-o licență, constituind parte din aceasta, care precizează competența titularului de a furniza servicii de pregătire profesională practică;

| 10. | „indicator OACI de localizare” înseamnă codul din patru litere format în conformitate cu normele prevăzute de OACI în manualul său DOC 7910 și atribuit locului în care se situează o stație aeronautică fixă; |
| --- | --- |

10.

„indicator OACI de localizare” înseamnă codul din patru litere format în conformitate cu normele prevăzute de OACI în manualul său DOC 7910 și atribuit locului în care se situează o stație aeronautică fixă;

| 11. | „sector” înseamnă o parte a unei zone de control și/sau o parte a unei regiuni și/sau a unei regiuni superioare de informare a zborurilor; |
| --- | --- |

11.

„sector” înseamnă o parte a unei zone de control și/sau o parte a unei regiuni și/sau a unei regiuni superioare de informare a zborurilor;

| 12. | „pregătire” înseamnă totalitatea cursurilor teoretice, a exercițiilor practice, inclusiv simulările, și a pregătirii practice necesare pentru a obține și menține competențele profesionale asociate furnizării de servicii de control al traficului aerian sigure și de calitate înaltă; aceasta cuprinde:






  (a) | pregătirea inițială, care constă într-o pregătire de bază și o pregătire pentru calificare, necesare pentru eliberarea unei licențe de stagiar; |
| --- | --- | --- |

12.

„pregătire” înseamnă totalitatea cursurilor teoretice, a exercițiilor practice, inclusiv simulările, și a pregătirii practice necesare pentru a obține și menține competențele profesionale asociate furnizării de servicii de control al traficului aerian sigure și de calitate înaltă; aceasta cuprinde:

(a)

pregătirea inițială, care constă într-o pregătire de bază și o pregătire pentru calificare, necesare pentru eliberarea unei licențe de stagiar;

| (b) | pregătirea în cadrul unității, inclusiv o pregătire de tranziție înainte de pregătirea practică și pregătirea practică propriu-zisă, necesare pentru eliberarea unei licențe de controlor de trafic aerian; |
| --- | --- |

(b)

pregătirea în cadrul unității, inclusiv o pregătire de tranziție înainte de pregătirea practică și pregătirea practică propriu-zisă, necesare pentru eliberarea unei licențe de controlor de trafic aerian;

| (c) | pregătirea continuă, care permite menținerea valabilității autorizărilor aferente licenței; |
| --- | --- |

(c)

pregătirea continuă, care permite menținerea valabilității autorizărilor aferente licenței;

| (d) | pregătirea instructorilor competenți în pregătirea practică, necesară pentru eliberarea autorizării de instructor; |
| --- | --- |

(d)

pregătirea instructorilor competenți în pregătirea practică, necesară pentru eliberarea autorizării de instructor;

| (e) | pregătirea titularilor de licență care au dreptul de a desfășura activitatea de examinatori și/sau evaluatori ai competențelor în conformitate cu articolul 24; |
| --- | --- |

(e)

pregătirea titularilor de licență care au dreptul de a desfășura activitatea de examinatori și/sau evaluatori ai competențelor în conformitate cu articolul 24;

| 13. | „organizație de pregătire” înseamnă o organizație certificată de autoritatea competentă pentru a furniza unul sau mai multe tipuri de servicii de pregătire; |
| --- | --- |

13.

„organizație de pregătire” înseamnă o organizație certificată de autoritatea competentă pentru a furniza unul sau mai multe tipuri de servicii de pregătire;

| 14. | „schemă de competență la nivelul unității” înseamnă o schemă aprobată care prezintă metoda prin care unitatea menține competența titularilor săi de licență; |
| --- | --- |

14.

„schemă de competență la nivelul unității” înseamnă o schemă aprobată care prezintă metoda prin care unitatea menține competența titularilor săi de licență;

| 15. | „plan de pregătire în cadrul unității” înseamnă un plan aprobat care prezintă în detaliu procesele și durata necesare pentru a permite aplicarea procedurilor unității în zona locală sub supravegherea unui instructor competent în pregătirea practică. |
| --- | --- |

15.

„plan de pregătire în cadrul unității” înseamnă un plan aprobat care prezintă în detaliu procesele și durata necesare pentru a permite aplicarea procedurilor unității în zona locală sub supravegherea unui instructor competent în pregătirea practică.

Articolul 4

Autoritatea competentă

În sensul prezentului regulament, autoritatea competentă este autoritatea desemnată sau stabilită de fiecare stat membru ca fiind propria autoritate națională de supraveghere, în scopul asumării sarcinilor atribuite respectivei autorități în temeiul prezentului regulament, cu excepția certificării organizațiilor de pregătire menționată la articolul 27, pentru care autoritatea competentă este:

| (a) | autoritatea desemnată sau stabilită de statul membru în care solicitantul își are sediul principal al activității sau, dacă este cazul, sediul social, sub rezerva unor dispoziții contrare ale acordurilor bilaterale sau multilaterale dintre statele membre sau autoritățile competente; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea desemnată sau stabilită de statul membru în care solicitantul își are sediul principal al activității sau, dacă este cazul, sediul social, sub rezerva unor dispoziții contrare ale acordurilor bilaterale sau multilaterale dintre statele membre sau autoritățile competente;

| (b) | Agenția, dacă solicitantul își sediul principal al activității sau, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului statelor membre. |
| --- | --- |

(b)

Agenția, dacă solicitantul își sediul principal al activității sau, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului statelor membre.

CAPITOLUL II

LICENȚE, CALIFICĂRI ȘI AUTORIZĂRI

Articolul 5

Solicitarea și eliberarea licențelor, a calificărilor și a autorizărilor

1.   Cererile de eliberare, revalidare sau reînnoire a licențelor, a calificărilor și/sau a autorizărilor asociate se depun la autoritatea competentă în conformitate cu procedura stabilită de respectiva autoritate.

2.   Cererile trebuie însoțite de dovada că solicitantul este competent să exercite activități de controlor de trafic aerian sau de controlor de trafic aerian stagiar în conformitate cu cerințele stabilite în prezentul regulament. Dovezile care demonstrează competența solicitantului vizează cunoștințele, experiența, competențele profesionale și lingvistice ale acestuia.

3.   Licența trebuie să conțină toate informațiile relevante legate de privilegiile acordate de un astfel de document și trebuie să fie conformă cu specificațiile prezentate în anexa I.

4.   Licența rămâne proprietatea persoanei căreia îi este eliberată și care o semnează.

Articolul 6

Suspendarea și revocarea licențelor, a calificărilor și a autorizărilor

În conformitate cu articolul 22 alineatul (2):

| (a) | licența, calificările sau autorizările pot fi suspendate atunci când este pusă la îndoială competența controlorului de trafic aerian sau în cazul unei abateri; |
| --- | --- |

(a)

licența, calificările sau autorizările pot fi suspendate atunci când este pusă la îndoială competența controlorului de trafic aerian sau în cazul unei abateri;

| (b) | licența poate fi retrasă în caz de neglijență gravă sau abuz. |
| --- | --- |

(b)

licența poate fi retrasă în caz de neglijență gravă sau abuz.

Articolul 7

Exercitarea privilegiilor asociate licențelor

Exercitarea privilegiilor acordate de o licență depinde de valabilitatea calificărilor, a autorizărilor și a certificatului medical.

Articolul 8

Licența de controlor de trafic aerian stagiar

1.   Titularii unei licențe de controlor de trafic aerian stagiar sunt autorizați să furnizeze servicii de control al traficului aerian sub supravegherea unui instructor competent în pregătirea practică, în conformitate cu calificarea (calificările) și autorizarea (autorizările) calificărilor înscrise în licența acestora.

2.   Persoanele care solicită eliberarea unei licențe de controlor de trafic aerian stagiar trebuie:

| (a) | să aibă cel puțin 18 ani; |
| --- | --- |

(a)

să aibă cel puțin 18 ani;

| (b) | să dețină cel puțin o diplomă care să le dea dreptul să urmeze o facultate ori o instituție de învățământ de nivel echivalent sau orice altă diplomă de absolvire a învățământului secundar, care să le permită să urmeze cursuri de pregătire de controlor de trafic aerian; |
| --- | --- |

(b)

să dețină cel puțin o diplomă care să le dea dreptul să urmeze o facultate ori o instituție de învățământ de nivel echivalent sau orice altă diplomă de absolvire a învățământului secundar, care să le permită să urmeze cursuri de pregătire de controlor de trafic aerian;

| (c) | să fi finalizat cu succes pregătirea inițială aprobată, relevantă pentru calificarea și, după caz, autorizarea calificărilor, în conformitate cu partea A din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

să fi finalizat cu succes pregătirea inițială aprobată, relevantă pentru calificarea și, după caz, autorizarea calificărilor, în conformitate cu partea A din anexa II;

| (d) | să dețină un certificat medical valabil; |
| --- | --- |

(d)

să dețină un certificat medical valabil;

| (e) | să fi demonstrat un nivel corespunzător de competență lingvistică în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 13. |
| --- | --- |

(e)

să fi demonstrat un nivel corespunzător de competență lingvistică în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 13.

3.   Licența de controlor de trafic aerian stagiar trebuie să conțină autorizarea (autorizările) privind competența lingvistică și cel puțin o calificare și o autorizare a calificării, după caz.

Articolul 9

Licența de controlor de trafic aerian

1.   Titularii unei licențe de controlor de trafic aerian sunt autorizați să furnizeze servicii de control al traficului aerian în conformitate cu calificările și autorizările înscrise în licența deținută.

2.   Privilegiile asociate unei licențe de controlor de trafic aerian includ privilegiile asociate unei licențe de controlor de trafic aerian stagiar definite la articolul 8 alineatul (1).

3.   Persoanele care solicită eliberarea unei licențe de controlor de trafic aerian trebuie:

| (a) | să aibă cel puțin 21 de ani; cu toate acestea, statele membre pot prevedea o limită de vârstă mai mică în cazuri justificate corespunzător; |
| --- | --- |

(a)

să aibă cel puțin 21 de ani; cu toate acestea, statele membre pot prevedea o limită de vârstă mai mică în cazuri justificate corespunzător;

| (b) | să dețină o licență de controlor de trafic aerian stagiar; |
| --- | --- |

(b)

să dețină o licență de controlor de trafic aerian stagiar;

| (c) | să fi urmat integral un plan aprobat de pregătire în cadrul unității și să fi promovat cu succes examenele sau evaluările corespunzătoare, în conformitate cu cerințele stabilite în partea B din anexa II; |
| --- | --- |

(c)

să fi urmat integral un plan aprobat de pregătire în cadrul unității și să fi promovat cu succes examenele sau evaluările corespunzătoare, în conformitate cu cerințele stabilite în partea B din anexa II;

| (d) | să dețină un certificat medical valabil; |
| --- | --- |

(d)

să dețină un certificat medical valabil;

| (e) | să fi demonstrat un nivel corespunzător de competență lingvistică în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 13. |
| --- | --- |

(e)

să fi demonstrat un nivel corespunzător de competență lingvistică în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 13.

4.   Licența de controlor de trafic aerian este validată prin includerea uneia sau mai multor calificări, precum și a autorizărilor relevante ale calificărilor, de unitate și privind competența lingvistică pentru care a fost finalizată cu succes pregătirea.

Articolul 10

Calificările de controlor de trafic aerian

1.   Licențele conțin una sau mai multe dintre următoarele calificări pentru a indica tipul de servicii pe care titularul licenței este autorizat să le furnizeze:

| (a) | calificarea „control de aerodrom, la vedere” (ADV), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian pentru traficul de aerodrom la un aerodrom unde nu există publicate proceduri instrumentale de apropiere sau de plecare; |
| --- | --- |

(a)

calificarea „control de aerodrom, la vedere” (ADV), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian pentru traficul de aerodrom la un aerodrom unde nu există publicate proceduri instrumentale de apropiere sau de plecare;

| (b) | calificarea „control de aerodrom, instrumental” (ADI), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian pentru traficul de aerodrom la un aerodrom unde există publicate proceduri instrumentale de apropiere sau de plecare și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

calificarea „control de aerodrom, instrumental” (ADI), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian pentru traficul de aerodrom la un aerodrom unde există publicate proceduri instrumentale de apropiere sau de plecare și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (1);

| (c) | calificarea „control de apropiere, procedural” (APP), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor care sosesc, pleacă sau se află în tranzit, fără utilizarea echipamentelor de supraveghere; |
| --- | --- |

(c)

calificarea „control de apropiere, procedural” (APP), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor care sosesc, pleacă sau se află în tranzit, fără utilizarea echipamentelor de supraveghere;

| (d) | calificarea „control de apropiere, supraveghere” (APS), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor care sosesc, pleacă sau se află în tranzit, cu utilizarea echipamentelor de supraveghere, și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (2); |
| --- | --- |

(d)

calificarea „control de apropiere, supraveghere” (APS), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor care sosesc, pleacă sau se află în tranzit, cu utilizarea echipamentelor de supraveghere, și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (2);

| (e) | calificarea „control regional, procedural” (ACP), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor, fără utilizarea echipamentelor de supraveghere; |
| --- | --- |

(e)

calificarea „control regional, procedural” (ACP), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze un serviciu de control al traficului aerian aeronavelor, fără utilizarea echipamentelor de supraveghere;

| (f) | calificarea „control regional, supraveghere” (ACS), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze aeronavelor un serviciu de control al traficului aerian, cu utilizarea echipamentelor de supraveghere, și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (3). |
| --- | --- |

(f)

calificarea „control regional, supraveghere” (ACS), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze aeronavelor un serviciu de control al traficului aerian, cu utilizarea echipamentelor de supraveghere, și care este însoțită de cel puțin una dintre autorizările calificărilor descrise la articolul 11 alineatul (3).

2.   Titularul unei calificări care nu și-a exercitat privilegiile asociate acesteia pe parcursul oricărei perioade de patru ani consecutivi poate începe pregătirea în cadrul unității pentru respectiva calificare numai în urma unei evaluări corespunzătoare prin care se determină dacă persoana în cauză continuă să îndeplinească condițiile aferente respectivei calificări și în urma satisfacerii tuturor cerințelor de pregătire care rezultă din această evaluare.

Articolul 11

Autorizările calificărilor

1.   Calificarea „control de aerodrom, instrumental” (ADI) trebuie să prezinte cel puțin una dintre autorizările de mai jos:

| (a) | autorizarea „turn de control de aerodrom” (TWR), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control în cazul în care controlul aerodromului este asigurat de la un singur post de lucru; |
| --- | --- |

(a)

autorizarea „turn de control de aerodrom” (TWR), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control în cazul în care controlul aerodromului este asigurat de la un singur post de lucru;

| (b) | autorizarea „control al mișcării la sol” (GMC), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control al mișcării la sol; |
| --- | --- |

(b)

autorizarea „control al mișcării la sol” (GMC), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control al mișcării la sol;

| (c) | autorizarea „supravegherea mișcării la sol” (GMS), acordată în plus față de autorizarea „control al mișcării la sol” sau de autorizarea „turn de control”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al mișcării la sol cu ajutorul sistemelor de ghidare a mișcării pe suprafața aerodromului; |
| --- | --- |

(c)

autorizarea „supravegherea mișcării la sol” (GMS), acordată în plus față de autorizarea „control al mișcării la sol” sau de autorizarea „turn de control”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al mișcării la sol cu ajutorul sistemelor de ghidare a mișcării pe suprafața aerodromului;

| (d) | autorizarea „control aerian” (AIR), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control aerian; |
| --- | --- |

(d)

autorizarea „control aerian” (AIR), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control aerian;

| (e) | autorizarea „control radar de aerodrom” (RAD), acordată în plus față de autorizarea „control aerian” sau de autorizarea „turn de control”, care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control de aerodrom cu ajutorul echipamentelor de supraveghere radar. |
| --- | --- |

(e)

autorizarea „control radar de aerodrom” (RAD), acordată în plus față de autorizarea „control aerian” sau de autorizarea „turn de control”, care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control de aerodrom cu ajutorul echipamentelor de supraveghere radar.

2.   Calificarea „control de apropiere, supraveghere” (APS) trebuie să prezinte cel puțin una dintre autorizările de mai jos:

| (a) | autorizarea „radar” (RAD), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control de apropiere cu ajutorul echipamentelor radar primar și/sau secundar; |
| --- | --- |

(a)

autorizarea „radar” (RAD), care indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control de apropiere cu ajutorul echipamentelor radar primar și/sau secundar;

| (b) | autorizarea „radar de apropiere de precizie” (PAR), acordată în plus față de autorizarea „radar”, care indică faptul că titularul licenței este competent să asigure controlul de la sol al apropierilor de precizie pentru aeronave, la apropierea finală de pista de aterizare, cu ajutorul echipamentelor radar de apropiere de precizie; |
| --- | --- |

(b)

autorizarea „radar de apropiere de precizie” (PAR), acordată în plus față de autorizarea „radar”, care indică faptul că titularul licenței este competent să asigure controlul de la sol al apropierilor de precizie pentru aeronave, la apropierea finală de pista de aterizare, cu ajutorul echipamentelor radar de apropiere de precizie;

| (c) | autorizarea „apropiere supravegheată radar” (SRA), acordată în plus față de autorizarea „radar”, care indică faptul că titularul licenței este competent să asigure controlul de la sol al apropierilor care nu necesită precizie, pentru aeronave, la apropierea finală de pista de aterizare, cu ajutorul echipamentelor de supraveghere; |
| --- | --- |

(c)

autorizarea „apropiere supravegheată radar” (SRA), acordată în plus față de autorizarea „radar”, care indică faptul că titularul licenței este competent să asigure controlul de la sol al apropierilor care nu necesită precizie, pentru aeronave, la apropierea finală de pista de aterizare, cu ajutorul echipamentelor de supraveghere;

| (d) | autorizarea „supraveghere dependentă automată” (ADS), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al apropierii cu ajutorul echipamentului de supraveghere dependentă automată; |
| --- | --- |

(d)

autorizarea „supraveghere dependentă automată” (ADS), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al apropierii cu ajutorul echipamentului de supraveghere dependentă automată;

| (e) | autorizarea „control terminal” (TCL), acordată în plus față de autorizările „radar” sau „supraveghere dependentă automată”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian cu ajutorul oricărui tip de echipament de supraveghere aeronavelor care operează într-o zonă determinată a terminalului și/sau în sectoare adiacente; |
| --- | --- |

(e)

autorizarea „control terminal” (TCL), acordată în plus față de autorizările „radar” sau „supraveghere dependentă automată”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian cu ajutorul oricărui tip de echipament de supraveghere aeronavelor care operează într-o zonă determinată a terminalului și/sau în sectoare adiacente;

3.   Calificarea „control regional, supraveghere” (ACS) trebuie să prezinte cel puțin una dintre autorizările de mai jos:

| (a) | autorizarea „radar” (RAD), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control regional cu ajutorul echipamentelor de supraveghere radar; |
| --- | --- |

(a)

autorizarea „radar” (RAD), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control regional cu ajutorul echipamentelor de supraveghere radar;

| (b) | autorizarea „supraveghere dependentă automată” (ADS), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control regional cu ajutorul echipamentului de supraveghere automată dependentă; |
| --- | --- |

(b)

autorizarea „supraveghere dependentă automată” (ADS), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control regional cu ajutorul echipamentului de supraveghere automată dependentă;

| (c) | autorizarea „control terminal” (TCL), acordată în plus față de autorizările „radar” sau „supraveghere dependentă automată”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian cu ajutorul oricărui tip de echipament de supraveghere aeronavelor care operează într-o zonă determinată a terminalului și/sau în sectoare adiacente; |
| --- | --- |

(c)

autorizarea „control terminal” (TCL), acordată în plus față de autorizările „radar” sau „supraveghere dependentă automată”, care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian cu ajutorul oricărui tip de echipament de supraveghere aeronavelor care operează într-o zonă determinată a terminalului și/sau în sectoare adiacente;

| (d) | autorizarea „control oceanic” (OCN), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian aeronavelor care operează într-o zonă de control oceanic. |
| --- | --- |

(d)

autorizarea „control oceanic” (OCN), care indică faptul că titularul este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian aeronavelor care operează într-o zonă de control oceanic.

4.   Titularul unei autorizări a calificării care nu și-a exercitat privilegiile asociate respectivei autorizări a calificării pe parcursul oricărei perioade de patru ani consecutivi poate începe pregătirea în cadrul unității pentru respectiva autorizare a calificării numai în urma unei evaluări corespunzătoare prin care se determină dacă persoana în cauză continuă să îndeplinească condițiile aferente respectivei autorizări a calificării și în urma satisfacerii tuturor cerințelor de pregătire care rezultă din această evaluare.

Articolul 12

Autorizări de unitate

1.   Autorizarea de unitate indică faptul că titularul licenței este competent să furnizeze servicii de control al traficului aerian pentru un anumit sector, grup de sectoare sau posturi de lucru sub responsabilitatea unei unități de servicii de trafic aerian.

2.   Autorizările de unitate sunt valabile pe o perioadă inițială de 12 luni.

3.   Valabilitatea acestor autorizări de unitate se prelungește pentru următoarele 12 luni ulterioare perioadei prevăzute la alineatul (2) în cazul în care furnizorul de servicii de navigație aeriană demonstrează autorității competente că:

| (a) | solicitantul și-a exercitat privilegiile asociate licenței timp de un număr minim de ore, după cum se indică în schema aprobată de competență la nivelul unității, pe parcursul celor 12 luni anterioare; |
| --- | --- |

(a)

solicitantul și-a exercitat privilegiile asociate licenței timp de un număr minim de ore, după cum se indică în schema aprobată de competență la nivelul unității, pe parcursul celor 12 luni anterioare;

| (b) | competența candidatului a fost evaluată în conformitate cu partea C din anexa II; și |
| --- | --- |

(b)

competența candidatului a fost evaluată în conformitate cu partea C din anexa II; și

| (c) | candidatul deține un certificat medical valabil. |
| --- | --- |

(c)

candidatul deține un certificat medical valabil.

În scopul aplicării primului paragraf litera (a), unitățile operaționale din cadrul furnizorilor de servicii de navigație aeriană trebuie să țină evidența orelor efectiv lucrate în sectoarele, grupul de sectoare sau în posturile de lucru de către fiecare titular de licență care lucrează în unitate și trebuie să comunice aceste date autorităților competente și titularului de licență, la cerere.

4.   Numărul minim de ore de lucru, pe lângă sarcinile de asigurare a pregătirii, necesare pentru a menține valabilitatea autorizării de unitate poate fi redus, în cazul instructorilor competenți în pregătire practică, proporțional cu timpul consacrat pregătirii la posturile de lucru pentru care se solicită prelungirea, după cum se indică în schema aprobată de competență la nivelul unității.

5.   În cazul în care o autorizare de unitate nu mai este valabilă, se finalizează cu succes un plan de pregătire în cadrul unității în scopul de a revalida autorizarea respectivă.

Articolul 13

Autorizarea privind competența lingvistică

1.   Controlorii de trafic aerian și controlorii de trafic aerian stagiari nu își exercită privilegiile asociate licenței decât dacă dețin o autorizare privind competența lingvistică pentru limba engleză.

2.   Statele membre pot impune cerințe locale în materie de competențe lingvistice, atunci când consideră că acest lucru este necesar din motive de siguranță.

Astfel de cerințe sunt nediscriminatorii, proporționale și transparente și se notifică agenției fără întârziere.

3.   În sensul alineatelor (1) și (2), solicitantul unei autorizări privind competența lingvistică trebuie să demonstreze cel puțin un nivel operațional (nivelul patru) de competență lingvistică, în folosirea atât a expresiilor convenționale, cât și a limbajului clar.

În acest scop, solicitantul trebuie:

| (a) | să comunice eficient atât în situațiile de comunicare în care interlocutorul nu este prezent (numai prin voce: telefon/radiotelefon), cât și în prezența interlocutorului; |
| --- | --- |

(a)

să comunice eficient atât în situațiile de comunicare în care interlocutorul nu este prezent (numai prin voce: telefon/radiotelefon), cât și în prezența interlocutorului;

| (b) | să comunice pe teme comune, concrete și de natură profesională, cu acuratețe și claritate; |
| --- | --- |

(b)

să comunice pe teme comune, concrete și de natură profesională, cu acuratețe și claritate;

| (c) | să folosească strategiile de comunicare corespunzătoare pentru a schimba mesaje și pentru a recunoaște și rezolva neînțelegerile într-un context general sau profesional; |
| --- | --- |

(c)

să folosească strategiile de comunicare corespunzătoare pentru a schimba mesaje și pentru a recunoaște și rezolva neînțelegerile într-un context general sau profesional;

| (d) | să trateze cu succes și cu o relativă ușurință dificultățile lingvistice prezentate de o complicație sau de o conjunctură neașteptată care intervine în contextul unei situații profesionale de rutină sau al unei sarcini de comunicare cu care este în general familiarizat; și |
| --- | --- |

(d)

să trateze cu succes și cu o relativă ușurință dificultățile lingvistice prezentate de o complicație sau de o conjunctură neașteptată care intervine în contextul unei situații profesionale de rutină sau al unei sarcini de comunicare cu care este în general familiarizat; și

| (e) | să utilizeze un dialect sau accent care să fie inteligibil pentru comunitatea aeronautică. |
| --- | --- |

(e)

să utilizeze un dialect sau accent care să fie inteligibil pentru comunitatea aeronautică.

4.   Nivelul de competență lingvistică se stabilește în conformitate cu grila de evaluare stabilită în anexa III.

5.   Fără a aduce atingere alineatului (3), furnizorul de servicii de navigație aeriană poate solicita nivelul avansat (nivelul cinci) din grila de evaluare a competențelor lingvistice din anexa III la aplicarea alineatelor (1) și (2) în situațiile în care condițiile operaționale de exercitare a unei calificări sau autorizări justifică un nivel superior din motive imperative de siguranță. O astfel de cerință trebuie să fie nediscriminatorie, proporțională, transparentă și justificată în mod obiectiv de către furnizorul de servicii de navigație aeriană care dorește să aplice un nivel superior de competență lingvistică și trebuie să fie aprobată de autoritatea competentă.

6.   Competența lingvistică a candidatului se evaluează oficial la intervale periodice.

Cu excepția candidaților care au demonstrat un nivel expert de competență lingvistică (nivelul șase) în conformitate cu anexa III, autorizarea privind competența lingvistică este valabilă, cu posibilitatea de reînnoire, pentru o perioadă de:

| (a) | trei ani dacă nivelul demonstrat este nivelul operațional (nivelul patru) în conformitate cu anexa III; sau |
| --- | --- |

(a)

trei ani dacă nivelul demonstrat este nivelul operațional (nivelul patru) în conformitate cu anexa III; sau

| (b) | șase ani dacă nivelul demonstrat este nivelul avansat (nivelul cinci) în conformitate cu anexa III. |
| --- | --- |

(b)

șase ani dacă nivelul demonstrat este nivelul avansat (nivelul cinci) în conformitate cu anexa III.

7.   Competența lingvistică se demonstrează printr-un certificat eliberat în urma unei proceduri de evaluare transparente și obiective aprobate de autoritatea competentă.

Articolul 14

Autorizarea de instructor

1.   Titularii unei autorizări de instructor sunt autorizați să furnizeze servicii de pregătire practică și de supraveghere la postul de lucru pentru zonele care intră sub incidența unei autorizări de unitate valabile.

2.   Persoanele care solicită eliberarea unei autorizări de instructor trebuie:

| (a) | să dețină o licență de controlor de trafic aerian; |
| --- | --- |

(a)

să dețină o licență de controlor de trafic aerian;

| (b) | să fi exercitat privilegiile asociate unei licențe de controlor de trafic aerian pe parcursul unei perioade imediat anterioare de cel puțin un an sau al unei perioade mai lungi fixate de autoritatea competentă în funcție de calificările și autorizările pentru care se furnizează serviciile de pregătire; și |
| --- | --- |

(b)

să fi exercitat privilegiile asociate unei licențe de controlor de trafic aerian pe parcursul unei perioade imediat anterioare de cel puțin un an sau al unei perioade mai lungi fixate de autoritatea competentă în funcție de calificările și autorizările pentru care se furnizează serviciile de pregătire; și

| (c) | să fi urmat cu succes un curs autorizat de pregătire a instructorilor competenți în pregătire practică, pe parcursul căruia au fost evaluate cunoștințele și competențele pedagogice necesare prin intermediul unor examene corespunzătoare. |
| --- | --- |

(c)

să fi urmat cu succes un curs autorizat de pregătire a instructorilor competenți în pregătire practică, pe parcursul căruia au fost evaluate cunoștințele și competențele pedagogice necesare prin intermediul unor examene corespunzătoare.

3.   Autorizarea de instructor este valabilă pentru o perioadă de trei ani, cu posibilitatea de reînnoire.

CAPITOLUL III

CERTIFICARE MEDICALĂ

Articolul 15

Solicitarea și eliberarea certificatelor medicale

1.   Cererile de eliberare, revalidare sau reînnoire a certificatelor medicale se depun la autoritatea competentă în conformitate cu procedura stabilită de respectiva autoritate.

2.   Certificatele medicale se eliberează de către un organism medical competent al autorității competente sau de examinatori aeromedicali ori centre aeromedicale autorizate de respectiva autoritate.

3.   Eliberarea certificatelor medicale se face în conformitate cu dispozițiile anexei I la Convenția privind aviația civilă internațională semnată la Chicago și cu cerințele de certificare medicală europeană categoria 3 pentru controlorii de trafic aerian, stabilite de Eurocontrol.

4.   Autoritățile competente asigură punerea în aplicare a unor proceduri eficace de revizuire sau de recurs, cu implicarea corespunzătoare a unor consultanți medicali independenți.

Articolul 16

Valabilitatea certificatelor medicale

1.   Certificatele medicale sunt valabile pe o perioadă de:

| (a) | 24 de luni, până când controlorul de trafic aerian atinge vârsta de 40 de ani; |
| --- | --- |

(a)

24 de luni, până când controlorul de trafic aerian atinge vârsta de 40 de ani;

| (b) | 12 luni, după vârsta de 40 de ani. |
| --- | --- |

(b)

12 luni, după vârsta de 40 de ani.

2.   Perioadele menționate la alineatul (1) se calculează de la data examenului medical, în cazul eliberării inițiale și al reînnoirii unui certificat medical, și de la data expirării certificatului medical anterior, în cazul revalidării.

3.   Examenele pentru revalidarea unui certificat medical pot fi susținute cu până la 45 de zile înainte de data expirării respectivului certificat medical.

4.   În cazul în care un controlor de trafic aerian nu susține un examen medical în vederea revalidării până la data expirării respectivului certificat, este necesar un examen pentru reînnoirea acestuia.

5.   Certificatul medical poate fi limitat, suspendat sau revocat în orice moment dacă starea de sănătate a titularului impune acest lucru.

Articolul 17

Aptitudine redusă din punct de vedere medical

1.   Titularii licențelor trebuie:

| (a) | să înceteze exercitarea privilegiilor asociate licenței lor în orice moment dacă constată o degradare a aptitudinii lor din punct de vedere medical care i-ar putea face incapabili să exercite în siguranță privilegiile asociate licenței; |
| --- | --- |

(a)

să înceteze exercitarea privilegiilor asociate licenței lor în orice moment dacă constată o degradare a aptitudinii lor din punct de vedere medical care i-ar putea face incapabili să exercite în siguranță privilegiile asociate licenței;

| (b) | să anunțe furnizorul de servicii de navigație aeriană relevant că au constatat o degradare a aptitudinii din punct de vedere medical sau că se află sub influența oricărei substanțe psihotrope sau medicament care i-ar putea face incapabili să exercite în siguranță privilegiile asociate licenței. |
| --- | --- |

(b)

să anunțe furnizorul de servicii de navigație aeriană relevant că au constatat o degradare a aptitudinii din punct de vedere medical sau că se află sub influența oricărei substanțe psihotrope sau medicament care i-ar putea face incapabili să exercite în siguranță privilegiile asociate licenței.

2.   Furnizorii de servicii de navigație aeriană trebuie să stabilească proceduri pentru a gestiona impactul operațional al cazurilor de aptitudine redusă din punct de vedere medical și să informeze autoritatea competentă atunci când un titular de licență a fost evaluat ca inapt din punct de vedere medical.

3.   Procedurile menționate la alineatul (2) trebuie să fie aprobate de autoritatea competentă.

CAPITOLUL IV

CERINȚE PRIVIND ORGANIZAȚIILE DE PREGĂTIRE

Articolul 18

Certificarea organizațiilor de pregătire

1.   Cererile de certificare a organizațiilor de pregătire se depun la autoritatea competentă în conformitate cu procedura stabilită de respectiva autoritate.

2.   Organizațiile de pregătire demonstrează cu dovezi că dispun de personalul și de echipamentele corespunzătoare și că funcționează într-un mediu potrivit pentru furnizarea pregătirii necesare pentru obținerea sau menținerea licențelor de controlor de trafic aerian stagiar și a licențelor de controlor de trafic aerian.

3.   Organizațiile de pregătire oferă acces oricărei persoane autorizate de autoritatea competentă la toate spațiile relevante în scopul examinării documentelor, a datelor și a procedurilor relevante, precum și a oricăror alte materiale relevante pentru executarea sarcinilor autorității competente.

Articolul 19

Sistemul de management al organizațiilor de pregătire

Organizațiile de pregătire trebuie:

| (a) | să dispună de un sistem de management eficient și de suficient personal cu calificările și experiența necesare pentru a furniza cursuri de pregătire în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

să dispună de un sistem de management eficient și de suficient personal cu calificările și experiența necesare pentru a furniza cursuri de pregătire în conformitate cu prezentul regulament;

| (b) | să definească clar liniile de responsabilitate în materie de siguranță în întreaga organizație de pregătire autorizată, inclusiv o responsabilitate directă în materie de siguranță care revine conducerii; |
| --- | --- |

(b)

să definească clar liniile de responsabilitate în materie de siguranță în întreaga organizație de pregătire autorizată, inclusiv o responsabilitate directă în materie de siguranță care revine conducerii;

| (c) | să dispună de dotările, echipamentele și spațiile necesare, adecvate pentru tipul de servicii de pregătire oferit; |
| --- | --- |

(c)

să dispună de dotările, echipamentele și spațiile necesare, adecvate pentru tipul de servicii de pregătire oferit;

| (d) | să facă dovada existenței, în cadrul sistemului de management, a unui sistem de management al calității care să permită monitorizarea conformității și a adecvării sistemelor și a procedurilor care garantează că serviciile de pregătire furnizate îndeplinesc cerințele stabilite în prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

să facă dovada existenței, în cadrul sistemului de management, a unui sistem de management al calității care să permită monitorizarea conformității și a adecvării sistemelor și a procedurilor care garantează că serviciile de pregătire furnizate îndeplinesc cerințele stabilite în prezentul regulament;

| (e) | să aibă un sistem de evidență a documentelor care permite o arhivare corespunzătoare și o trasabilitate fiabilă a activităților relevante; |
| --- | --- |

(e)

să aibă un sistem de evidență a documentelor care permite o arhivare corespunzătoare și o trasabilitate fiabilă a activităților relevante;

| (f) | să demonstreze că există fonduri suficiente pentru a organiza cursurile de pregătire în conformitate cu prezentul regulament și că activitățile sunt acoperite de o asigurare suficientă în conformitate cu natura pregătirii furnizate. |
| --- | --- |

(f)

să demonstreze că există fonduri suficiente pentru a organiza cursurile de pregătire în conformitate cu prezentul regulament și că activitățile sunt acoperite de o asigurare suficientă în conformitate cu natura pregătirii furnizate.

Articolul 20

Cerințe cu privire la cursurile de pregătire, la planurile de pregătire inițială și în cadrul unității și la schemele de competență la nivelul unității

1.   Organizațiile de pregătire pun la dispoziția autorității competente metodologia pe care o vor utiliza pentru elaborarea detaliilor conținutului, organizării și duratei cursurilor de pregătire și, după caz, planurile de pregătire în cadrul unității și schemele de competență la nivelul unității.

2.   Aceasta cuprinde modul de organizare a examenelor sau a evaluărilor. În cazul examenelor legate de pregătirea inițială, inclusiv pregătirea prin simulare, calificările examinatorilor și ale evaluatorilor trebuie prezentate în detaliu.

CAPITOLUL V

CERINȚE PRIVIND AUTORITĂȚILE COMPETENTE

Articolul 21

Independența autorității competente

1.   Autoritățile competente sunt independente față de furnizorii de servicii de navigație aeriană și de organizațiile de pregătire. Această independență se obține printr-o separare corespunzătoare, cel puțin la nivel funcțional, între autoritățile competente și astfel de furnizori. Statele membre se asigură că autoritățile competente își exercită competențele în mod imparțial și transparent.

2.   Statele membre notifică agenției numele și adresele autorităților competente, precum și orice modificare a acestora.

Articolul 22

Sarcinile autorităților competente

1.   Pentru a garanta nivelurile de competență indispensabile pentru controlorii de trafic aerian, care să le permită desfășurarea activității la standarde înalte de siguranță, autoritățile competente supraveghează și monitorizează pregătirea acestora.

2.   Sarcinile autorităților competente cuprind:

| (a) | eliberarea și retragerea licențelor, a calificărilor și a autorizărilor pentru care pregătirea și evaluarea corespunzătoare s-au efectuat în domeniul aflat în responsabilitatea autorității competente; |
| --- | --- |

(a)

eliberarea și retragerea licențelor, a calificărilor și a autorizărilor pentru care pregătirea și evaluarea corespunzătoare s-au efectuat în domeniul aflat în responsabilitatea autorității competente;

| (b) | revalidarea, reînnoirea și suspendarea calificărilor și a autorizărilor ale căror privilegii se exercită sub responsabilitatea autorității competente; |
| --- | --- |

(b)

revalidarea, reînnoirea și suspendarea calificărilor și a autorizărilor ale căror privilegii se exercită sub responsabilitatea autorității competente;

| (c) | certificarea organizațiilor de pregătire; |
| --- | --- |

(c)

certificarea organizațiilor de pregătire;

| (d) | aprobarea cursurilor de pregătire, a planurilor de pregătire în cadrul unității și a schemelor de competență la nivelul unității; |
| --- | --- |

(d)

aprobarea cursurilor de pregătire, a planurilor de pregătire în cadrul unității și a schemelor de competență la nivelul unității;

| (e) | aprobarea examinatorilor sau a evaluatorilor competențelor; |
| --- | --- |

(e)

aprobarea examinatorilor sau a evaluatorilor competențelor;

| (f) | monitorizarea și auditarea sistemelor de pregătire; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea și auditarea sistemelor de pregătire;

| (g) | instituirea unor mecanisme corespunzătoare de recurs și de notificare; |
| --- | --- |

(g)

instituirea unor mecanisme corespunzătoare de recurs și de notificare;

| (h) | aprobarea necesității unui nivel avansat (nivelul cinci) de competență lingvistică în conformitate cu articolul 13 alineatul (5); |
| --- | --- |

(h)

aprobarea necesității unui nivel avansat (nivelul cinci) de competență lingvistică în conformitate cu articolul 13 alineatul (5);

| (i) | aprobarea procedurilor legate de aptitudinea redusă din punct de vedere medical în conformitate cu articolul 17 alineatul (3). |
| --- | --- |

(i)

aprobarea procedurilor legate de aptitudinea redusă din punct de vedere medical în conformitate cu articolul 17 alineatul (3).

Articolul 23

Eliberarea și menținerea licențelor, a calificărilor, a autorizărilor și a certificatelor

1.   Autoritatea competentă stabilește procedurile de solicitare și de eliberare, reînnoire și revalidare a licențelor, a calificărilor, autorizărilor și certificatelor medicale asociate.

2.   La primirea unei cereri, autoritatea competentă verifică îndeplinirea de către solicitant a cerințelor prezentului regulament.

3.   Dacă autoritatea competentă constată că solicitantul îndeplinește cerințele prezentului regulament, aceasta eliberează, reînnoiește sau revalidează licența respectivă, calificarea, autorizarea sau certificatul medical asociat.

4.   Licența eliberată de autoritatea competentă cuprinde elementele stabilite în anexa I.

5.   În cazul unei licențe eliberate într-o altă limbă decât limba engleză, aceasta va cuprinde traducerea în limba engleză a elementelor stabilite în anexa I.

Articolul 24

Evaluarea competenței

1.   Autoritățile competente autorizează titularii de licențe care au dreptul de a desfășura activitatea de examinatori sau evaluatori ai competențelor pentru pregătirea în cadrul unității și pentru pregătirea continuă.

2.   Această autorizație este valabilă pe o perioadă de trei ani, cu posibilitatea de reînnoire.

Articolul 25

Evidența documentelor

Autoritățile competente se asigură că se întreține o bază de date în care figurează competențele tuturor titularilor de licență care țin de domeniul lor de responsabilitate, precum și datele de valabilitate ale autorizărilor acestora.

Articolul 26

Schimbul de informații

Cu respectarea principiilor confidențialității stabilite la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente fac schimb de informații pertinente și își oferă sprijin reciproc pentru a garanta aplicarea efectivă a prezentului regulament, în special în cazurile legate de libera circulație a controlorilor de trafic aerian pe teritoriul Uniunii.

Articolul 27

Procedura de certificare a organizațiilor de pregătire

1.   Autoritățile competente stabilesc procedurile de solicitare, eliberare și menținere a valabilității certificatelor organizațiilor de pregătire.

2.   Autoritățile competente eliberează certificate în cazul în care organizația de pregătire solicitantă îndeplinește cerințele stabilite la capitolul V.

3.   Certificatele pot fi eliberate pentru fiecare tip de pregătire sau în combinație cu alte servicii de navigație aeriană, caz în care tipul de pregătire și tipul de servicii de navigație aeriană se certifică sub forma unui pachet de servicii.

4.   Certificatele trebuie să indice informațiile menționate în anexa IV.

Articolul 28

Monitorizarea activităților organizațiilor de pregătire și controlul aplicării legii

1.   Autoritățile competente monitorizează respectarea cerințelor și condițiilor asociate certificării unei organizații de pregătire.

2.   Autoritățile competente auditează periodic organizațiile de pregătire în vederea garantării respectării efective a standardelor prevăzute în prezentul regulament.

3.   Pe lângă procedurile obișnuite de audit, autoritățile competente pot face vizite inopinate pentru a verifica respectarea cerințelor cuprinse în prezentul regulament.

4.   În cazul în care o autoritate competentă constată că titularul unui certificat de organizație de pregătire nu mai îndeplinește cerințele sau condițiile asociate respectivului certificat, aceasta ia măsurile corespunzătoare de aplicare a legii, care pot include retragerea certificatului.

5.   Certificatele eliberate în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament beneficiază de recunoaștere reciprocă.

Articolul 29

Recunoașterea licențelor

1.   Statele membre recunosc licențele de controlor de trafic aerian și de controlor de trafic aerian stagiar, calificările, autorizările calificărilor și autorizările privind competența lingvistică asociate acestora, precum și certificatele medicale asociate eliberate de alte state membre în conformitate cu prezentul regulament.

Cu toate acestea, în cazul în care un stat membru a prevăzut o limită de vârstă mai mică de 21 de ani în temeiul articolului 9 alineatul (3), dreptul titularului licenței de controlor de trafic aerian de a exercita privilegiile asociate este limitat la teritoriul statului membru care a eliberat licența până în momentul în care titularul împlinește 21 de ani.

În cazul în care un titular de licență exercită privilegiile asociate licenței într-un stat membru diferit de cel în care a fost eliberată respectiva licență, titularul licenței are dreptul să își preschimbe licența cu o licență eliberată de către statul membru în care sunt exercitate privilegiile, fără a-i fi impuse condiții suplimentare.

Pentru a acorda o autorizare de unitate, autoritatea competentă impune solicitantului să îndeplinească anumite condiții asociate respectivei autorizări, specificând unitatea, sectorul sau postul de lucru. La stabilirea planului de pregătire în cadrul unității, organizația de pregătire ține seama în mod corespunzător de competențele dobândite și de experiența solicitantului.

2.   Autoritatea competentă aprobă sau respinge planul de pregătire în cadrul unității care conține propunerea de pregătire pentru solicitant, în termen de maximum șase săptămâni de la prezentarea dovezii, fără a aduce atingere întârzierii rezultate ca urmare a unei eventuale proceduri de recurs. Autoritatea competentă asigură respectarea principiilor de nediscriminare și proporționalitate.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 30

Respectarea cerințelor esențiale

Agenția efectuează o evaluare a sistemului de eliberare a licențelor de controlor de trafic aerian stabilit de prezentul regulament și a îmbunătățirilor ulterioare necesare pentru o „abordare globală a sistemului aeronautic” și pentru a realiza conformitatea totală cu cerințele esențiale descrise în Anexa Vb la Regulamentul (CE) nr. 216/2008 cu scopul de a prezenta Comisiei un aviz care să cuprindă posibile modificări ale prezentului regulament.

Articolul 31

Derogări

1.   Prin derogare de la dispozițiile articolului 11 din prezentul regulament, statele membre care au elaborat autorizări naționale ale calificărilor menționate la articolul 7 alineatul (4) din Directiva 2006/23/CE pot continua să aplice dispozițiile relevante din legislația națională în vigoare la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

2.   Prin derogare de la dispozițiile articolului 12 din prezentul regulament, statele membre care au prevăzut, în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2006/23/CE, că privilegiile unei autorizări de unitate pot fi exercitate numai de către titularii de licență sub o anumită vârstă pot continua să aplice dispozițiile relevante din legislația națională în vigoare la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

3.   În cazul în care un stat membru decide să aplice derogările prevăzute la alineatele (1) și (2), acesta trebuie să informeze Comisia și agenția.

Articolul 32

Dispoziții tranzitorii

1.   Prin derogare de la partea A din anexa II la prezentul regulament, organizațiile de pregătire pot continua să aplice planuri de pregătire bazate pe ediția din 10 decembrie 2004 a „Orientărilor privind programa comună de bază pentru pregătirea inițială a controlorilor de trafic aerian” elaborate de Eurocontrol pentru o perioadă de un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

2.   Licențele, calificările, autorizările, certificatele medicale și certificatele organizațiilor de pregătire eliberate în conformitate cu dispozițiile relevante ale legislației naționale pe baza Directivei 2006/23/CE la data intrării in vigoare a prezentului regulament se consideră ca fiind eliberate în conformitate cu prezentul regulament.

3.   Solicitanții unei licențe, calificări, autorizări, ai unui certificat medical sau certificat de organizație de pregătire care și-au depus cererea anterior datei de intrare în vigoare a prezentului regulament și cărora nu li s-a eliberat încă licența, calificarea, autorizarea, certificatul medical sau certificatul de organizație de pregătire trebuie să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament înainte de eliberarea licenței, calificării, autorizării, certificatului medical sau a certificatului de organizație de pregătire.

4.   Autoritatea competentă dintr-un stat membru căreia organizațiile de pregătire a căror autoritate competentă este agenția, în conformitate cu articolul 4, i-au solicitat eliberarea unui certificat înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament încheie procesul de certificare punându-se de acord cu agenția și transferă dosarul către aceasta la momentul eliberării certificatului.

5.   Autoritatea competentă a unui stat membru care a avut responsabilitatea de supraveghere a siguranței organizațiilor de pregătire a căror autoritate competentă este agenția, în conformitate cu articolul 4, transferă către aceasta funcția de supraveghere a siguranței respectivelor organizații la șase luni după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 33

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004 în vederea îmbunătățirii performanței și durabilității sistemului aviatic european (JO L 300, 14.11.2009, p. 34).

2

(3)  JO L 114, 27.4.2006, p. 22.

3

(4)  JO L 309, 24.11.2009, p. 51.

4

(5)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

5

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

6

(7)  JO L 225, 12.8.1998, p. 27.

7

---

ANEXA I

SPECIFICAȚII APLICABILE LICENȚELOR

Licențele eliberate în conformitate cu prezentul regulament trebuie să respecte următoarele specificații:

1.   Informații

| 1.1. | Pe licență trebuie să figureze următoarele informații, semnalându-se cu un asterisc elementele care trebuie traduse în limba engleză:






  (a) | *numele statului sau al autorității care eliberează licența (înscris cu caractere îngroșate); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Pe licență trebuie să figureze următoarele informații, semnalându-se cu un asterisc elementele care trebuie traduse în limba engleză:

(a)

*numele statului sau al autorității care eliberează licența (înscris cu caractere îngroșate);

| (b) | *titlul licenței (înscris cu caractere foarte îngroșate); |
| --- | --- |

(b)

*titlul licenței (înscris cu caractere foarte îngroșate);

| (c) | seria licenței, cu cifre arabe, atribuită de autoritatea care eliberează licența; |
| --- | --- |

(c)

seria licenței, cu cifre arabe, atribuită de autoritatea care eliberează licența;

| (d) | numele complet al titularului (și cu litere romane, în cazul în care limba națională folosește un alfabet diferit de alfabetul roman); |
| --- | --- |

(d)

numele complet al titularului (și cu litere romane, în cazul în care limba națională folosește un alfabet diferit de alfabetul roman);

| (e) | data nașterii; |
| --- | --- |

(e)

data nașterii;

| (f) | naționalitatea titularului; |
| --- | --- |

(f)

naționalitatea titularului;

| (g) | semnătura titularului; |
| --- | --- |

(g)

semnătura titularului;

| (h) | *certificare privind competența și autorizarea titularului pentru exercitarea privilegiilor corespunzătoare licenței, care să indice:






  (i) | calificările, autorizările calificărilor, autorizările privind competența lingvistică, autorizările de instructor și autorizările de unitate; |
| --- | --- | --- |

(h)

*certificare privind competența și autorizarea titularului pentru exercitarea privilegiilor corespunzătoare licenței, care să indice:

(i)

calificările, autorizările calificărilor, autorizările privind competența lingvistică, autorizările de instructor și autorizările de unitate;

| (ii) | datele la care au fost eliberate pentru prima dată; |
| --- | --- |

(ii)

datele la care au fost eliberate pentru prima dată;

| (iii) | datele la care expiră termenul lor de valabilitate; |
| --- | --- |

(iii)

datele la care expiră termenul lor de valabilitate;

| (i) | semnătura funcționarului care eliberează licența și data eliberării; |
| --- | --- |

(i)

semnătura funcționarului care eliberează licența și data eliberării;

| (j) | ștampila sau sigiliul autorității care eliberează licența. |
| --- | --- |

(j)

ștampila sau sigiliul autorității care eliberează licența.

| 1.2. | Licența trebuie să fie însoțită de un certificat medical valabil. |
| --- | --- |

1.2.

Licența trebuie să fie însoțită de un certificat medical valabil.

2.   Material

Trebuie utilizată hârtie de cea mai bună calitate sau un alt material adecvat, iar elementele menționate la punctul 1 trebuie să fie clar vizibile.

3.   Culoare

| 3.1. | În cazul în care pentru toate licențele din domeniul aviației eliberate de un stat membru se folosește material de aceeași culoare, această culoare trebuie să fie albul. |
| --- | --- |

3.1.

În cazul în care pentru toate licențele din domeniul aviației eliberate de un stat membru se folosește material de aceeași culoare, această culoare trebuie să fie albul.

| 3.2. | În cazul în care licențele din domeniul aviației eliberate de un stat membru conțin marcaje de culoare distincte, culoarea folosită pentru licențele de controlor de trafic aerian trebuie să fie galbenul. |
| --- | --- |

3.2.

În cazul în care licențele din domeniul aviației eliberate de un stat membru conțin marcaje de culoare distincte, culoarea folosită pentru licențele de controlor de trafic aerian trebuie să fie galbenul.

---

ANEXA II

CERINȚE PRIVIND PREGĂTIREA

PARTEA A

Cerințele privind pregătirea inițială aplicabile controlorilor de trafic aerian

Pregătirea inițială garantează respectarea de către controlorii de trafic aerian stagiari cel puțin a obiectivelor de pregătire de bază și de dobândire a calificărilor, enunțate în „Orientările privind programa comună de bază pentru pregătirea inițială a controlorilor de trafic aerian” ale Eurocontrol, ediția din 21 octombrie 2008 (1), astfel încât controlorii de trafic aerian să fie capabili să gestioneze traficul aerian într-un mod sigur, rapid și eficient.

Pregătirea inițială acoperă următoarele subiecte: legislația în domeniul aviației, gestionarea traficului aerian, inclusiv proceduri în materie de cooperare civilo-militară, meteorologie, navigație, aeronave și principii de zbor, inclusiv o bună înțelegere între controlorul de trafic aerian și pilot, factori umani, echipamente și sisteme, mediu profesional, siguranță și cultura siguranței, sisteme de management al siguranței, situații neobișnuite/de urgență, sisteme degradate și cunoștințe lingvistice, inclusiv frazeologie radiotelefonică.

Aceste subiecte trebuie predate astfel încât să pregătească solicitanții pentru diferitele tipuri de servicii de trafic aerian și să accentueze aspectele legate de siguranță. Pregătirea inițială constă în cursuri teoretice și practice, inclusiv pregătire la simulator, iar durata acesteia se va stabili în planurile de pregătire inițială aprobate. Competențele dobândite trebuie să garanteze că respectivul candidat poate fi considerat competent pentru a gestiona situații de trafic complex și dens, facilitând astfel trecerea la pregătirea în cadrul unității.

Competența candidatului după pregătirea inițială este evaluată prin examene corespunzătoare sau printr-un sistem de evaluare continuă.

PARTEA B

Cerințe privind pregătirea în cadrul unității aplicabile controlorilor de trafic aerian

Planurile de pregătire în cadrul unității prezintă în detaliu procesele și durata necesare pentru a permite aplicarea procedurilor unității în zona locală sub supravegherea unui instructor competent în pregătirea practică. Planul aprobat conține indicații cu privire la toate elementele sistemului de evaluare a competențelor, inclusiv modalitățile de lucru, evaluarea progreselor înregistrate și examenele, precum și procedurile de notificare a autorității competente. Pregătirea în cadrul unității poate include anumite elemente ale pregătirii inițiale care sunt specifice condițiilor naționale.

În cadrul pregătirii în cadrul unității, controlorii de trafic aerian sunt pregătiți la un nivel suficient în domeniile siguranței, securității și gestionării crizelor.

Durata pregătirii în cadrul unității se stabilește în planul de pregătire în cadrul unității. Competențele profesionale necesare se evaluează prin examene adecvate sau printr-un sistem de evaluare continuă, de către examinatori sau evaluatori autorizați ai competențelor, care trebuie să fie obiectivi și imparțiali. În acest scop, autoritățile competente instituie mecanisme de recurs pentru a asigura tratamentul egal al candidaților.

PARTEA C

Cerințe privind pregătirea continuă aplicabile controlorii de trafic aerian

Valabilitatea calificărilor și a autorizărilor de unitate înscrise în licențele controlorilor de trafic aerian se menține printr-o pregătire continuă aprobată, care constă în pregătirea necesară pentru a menține competențele profesionale ale controlorilor de trafic aerian, cursuri de actualizare, pregătire pentru situații de urgență și, după caz, pregătire lingvistică.

În cadrul pregătirii continue, controlorii de trafic aerian sunt pregătiți la un nivel suficient în domeniile siguranței, securității și gestionării crizelor.

Pregătirea continuă constă în cursuri teoretice și practice, precum și în pregătire la simulator. În acest scop, organizația de pregătire stabilește schemele de competență la nivelul unității, care prezintă în detaliu procesele, resursele umane și durata necesare pentru asigurarea pregătirii continue corespunzătoare și pentru demonstrarea competențelor. Aceste scheme se revizuiesc și se aprobă cel puțin o dată la trei ani. Durata pregătirii continue se stabilește în conformitate cu necesitățile operaționale ale controlorilor de trafic aerian care lucrează în unitate, în special având în vedere modificările realizate sau planificate ale procedurilor sau echipamentelor sau având în vedere cerințele generale în materie de management al siguranței. Competența fiecărui controlor de trafic aerian este evaluată în mod corespunzător cel puțin o dată la trei ani. Furnizorul de servicii de navigație aeriană asigură aplicarea unor mecanisme pentru a garanta tratamentul egal al titularilor de licență în cazul cărora nu poate fi prelungită valabilitatea autorizărilor.

---

(1)  Ediția 1.0, Data apariției: 21.10.2008, nr. de referință: EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

ANEXA III

CERINȚE PRIVIND COMPETENȚELE LINGVISTICE

Grila de evaluare a competențelor lingvistice: nivelurile „expert”, „avansat” și „operațional”

| Nivel | Pronunție
  Folosește un dialect și/sau accent inteligibil pentru comunitatea aeronautică. | Structură
  Structurile gramaticale relevante și construcția propozițiilor sunt determinate de funcții lingvistice adaptate sarcinii. | Vocabular | Fluență | Înțelegere | Interacțiune |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Expert
  6 | Pronunția, accentul, ritmul și intonația, cu toate că pot fi influențate de prima limbă sau de o variantă regională, nu afectează aproape niciodată ușurința înțelegerii. | Atât structurile gramaticale de bază, cât și cele complexe, precum și construcția propozițiilor sunt bine stăpânite, fără excepție. | Bogăția și acuratețea vocabularului sunt suficiente pentru a comunica eficient pe o varietate de subiecte familiare și nefamiliare. Vocabularul este idiomatic, nuanțat și sensibil la registrul stilistic. | Capabil să vorbească fluent, natural și fără eforturi. Variază gradul de fluență al discursului pentru a obține efecte stilistice, de exemplu pentru a accentua un anumit aspect. Folosește în mod spontan și corect marcatori și conectori ai discursului. | Înțelegerea este exactă în mod constant în aproape toate contextele și include înțelegerea subtilităților lingvistice și culturale. | Interacționează cu ușurință în aproape orice situație. Este sensibil la replici verbale și non-verbale și răspunde la acestea în mod corespunzător. |
| Avansat
  5 | Pronunția, accentul, ritmul și intonația, deși influențate de prima limbă sau de o variantă regională, afectează rareori ușurința înțelegerii. | Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor sunt bine stăpânite, fără excepție. Structurile complexe sunt formulate, însă cu greșeli care uneori afectează înțelesul. | Bogăția și acuratețea vocabularului sunt suficiente pentru a comunica eficient pe teme comune, concrete și de natură profesională. Parafrazează cu succes și în mod constant. Vocabularul este uneori idiomatic. | Capabil să vorbească fluent cu relativă ușurință pe teme familiare, însă nu poate varia gradul de fluență al discursului pentru a obține efecte stilistice. Poate folosi în mod adecvat marcatori sau conectori ai discursului. | Înțelegerea este exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională și aproape exactă atunci când vorbitorul se confruntă cu o complicație lingvistică sau situațională ori cu o conjunctură neașteptată. Poate înțelege o varietate de discursuri (dialect și/sau accent) sau registre stilistice. | Răspunsurile sunt imediate, corespunzătoare și informative. Gestionează relația vorbitor/ascultător în mod eficient. |
| Operațional
  4 | Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt influențate de prima limbă sau de o variantă regională, însă doar ocazional afectează ușurința înțelegerii. | Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor sunt utilizate în mod creativ și sunt, în general, bine stăpânite. Pot apărea greșeli, în special în situații neobișnuite sau neașteptate, însă înțelesul este rareori afectat. | Bogăția și acuratețea vocabularului sunt, în general, suficiente pentru a comunica eficient pe teme comune, concrete și de natură profesională. Poate parafraza deseori cu succes atunci când nu stăpânește vocabularul în situații neobișnuite sau neașteptate. | Formulează enunțuri într-un ritm adecvat. Ocazional se pot înregistra pierderi de fluență la tranziția de la discursul repetat sau standard la o interacțiune spontană, însă aceste situații nu împiedică eficiența comunicării. Poate folosi în mod limitat marcatori sau conectori ai discursului. Cuvintele de umplutură nu distrag atenția. | Înțelegerea este destul de exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională atunci când accentul sau complexitatea discursului sunt suficient de inteligibile pentru o comunitate internațională de utilizatori. Atunci când vorbitorul este confruntat cu o complicație lingvistică sau situațională ori cu o conjunctură neașteptată, înțelegerea poate fi mai greoaie sau poate necesita strategii de clarificare. | Răspunsurile sunt, în general, imediate, corespunzătoare și informative. Inițiază și întreține schimburile de informații chiar și atunci când se confruntă cu o conjunctură neașteptată. Se descurcă în mod corespunzător în situații de aparentă neînțelegere, verificând, confirmând sau clarificând situația. |

Nivel

Pronunție

Folosește un dialect și/sau accent inteligibil pentru comunitatea aeronautică.

Structură

Structurile gramaticale relevante și construcția propozițiilor sunt determinate de funcții lingvistice adaptate sarcinii.

Vocabular

Fluență

Înțelegere

Interacțiune

Expert

6

Pronunția, accentul, ritmul și intonația, cu toate că pot fi influențate de prima limbă sau de o variantă regională, nu afectează aproape niciodată ușurința înțelegerii.

Atât structurile gramaticale de bază, cât și cele complexe, precum și construcția propozițiilor sunt bine stăpânite, fără excepție.

Bogăția și acuratețea vocabularului sunt suficiente pentru a comunica eficient pe o varietate de subiecte familiare și nefamiliare. Vocabularul este idiomatic, nuanțat și sensibil la registrul stilistic.

Capabil să vorbească fluent, natural și fără eforturi. Variază gradul de fluență al discursului pentru a obține efecte stilistice, de exemplu pentru a accentua un anumit aspect. Folosește în mod spontan și corect marcatori și conectori ai discursului.

Înțelegerea este exactă în mod constant în aproape toate contextele și include înțelegerea subtilităților lingvistice și culturale.

Interacționează cu ușurință în aproape orice situație. Este sensibil la replici verbale și non-verbale și răspunde la acestea în mod corespunzător.

Avansat

5

Pronunția, accentul, ritmul și intonația, deși influențate de prima limbă sau de o variantă regională, afectează rareori ușurința înțelegerii.

Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor sunt bine stăpânite, fără excepție. Structurile complexe sunt formulate, însă cu greșeli care uneori afectează înțelesul.

Bogăția și acuratețea vocabularului sunt suficiente pentru a comunica eficient pe teme comune, concrete și de natură profesională. Parafrazează cu succes și în mod constant. Vocabularul este uneori idiomatic.

Capabil să vorbească fluent cu relativă ușurință pe teme familiare, însă nu poate varia gradul de fluență al discursului pentru a obține efecte stilistice. Poate folosi în mod adecvat marcatori sau conectori ai discursului.

Înțelegerea este exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională și aproape exactă atunci când vorbitorul se confruntă cu o complicație lingvistică sau situațională ori cu o conjunctură neașteptată. Poate înțelege o varietate de discursuri (dialect și/sau accent) sau registre stilistice.

Răspunsurile sunt imediate, corespunzătoare și informative. Gestionează relația vorbitor/ascultător în mod eficient.

Operațional

4

Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt influențate de prima limbă sau de o variantă regională, însă doar ocazional afectează ușurința înțelegerii.

Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor sunt utilizate în mod creativ și sunt, în general, bine stăpânite. Pot apărea greșeli, în special în situații neobișnuite sau neașteptate, însă înțelesul este rareori afectat.

Bogăția și acuratețea vocabularului sunt, în general, suficiente pentru a comunica eficient pe teme comune, concrete și de natură profesională. Poate parafraza deseori cu succes atunci când nu stăpânește vocabularul în situații neobișnuite sau neașteptate.

Formulează enunțuri într-un ritm adecvat. Ocazional se pot înregistra pierderi de fluență la tranziția de la discursul repetat sau standard la o interacțiune spontană, însă aceste situații nu împiedică eficiența comunicării. Poate folosi în mod limitat marcatori sau conectori ai discursului. Cuvintele de umplutură nu distrag atenția.

Înțelegerea este destul de exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională atunci când accentul sau complexitatea discursului sunt suficient de inteligibile pentru o comunitate internațională de utilizatori. Atunci când vorbitorul este confruntat cu o complicație lingvistică sau situațională ori cu o conjunctură neașteptată, înțelegerea poate fi mai greoaie sau poate necesita strategii de clarificare.

Răspunsurile sunt, în general, imediate, corespunzătoare și informative. Inițiază și întreține schimburile de informații chiar și atunci când se confruntă cu o conjunctură neașteptată. Se descurcă în mod corespunzător în situații de aparentă neînțelegere, verificând, confirmând sau clarificând situația.

Grila de evaluare a competențelor lingvistice: nivelurile „pre-operațional”, „elementar” și „pre-elementar”.

| Nivel | Pronunție
  Folosește un dialect și/sau accent inteligibil pentru comunitatea aeronautică. | Structură
  Structurile gramaticale relevante și construcția propozițiilor sunt determinate de funcții lingvistice adaptate sarcinii. | Vocabular | Fluență | Înțelegere | Interacțiune |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pre-operațional
  3 | Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt influențate de prima limbă sau de o variantă regională și afectează în mod frecvent ușurința înțelegerii. | Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor asociate unor situații previzibile nu sunt întotdeauna bine stăpânite. Greșelile afectează deseori înțelesul. | Bogăția și acuratețea vocabularului sunt deseori suficiente pentru a comunica pe teme comune, concrete sau de natură profesională, însă vocabularul este limitat, iar alegerea cuvintelor este deseori inadecvată. Deseori nu este capabil să parafrazeze atunci când nu stăpânește vocabularul. | Formulează enunțuri, însă formularea și pauzele sunt de multe ori nepotrivite. Ezitările sau ritmul lent de prelucrare a limbajului pot împiedica eficiența comunicării. Cuvintele de umplutură distrag uneori atenția. | Înțelegerea este destul de exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională atunci când accentul sau complexitatea discursului sunt suficient de inteligibile pentru comunitatea internațională de utilizatori. Este posibil să nu înțeleagă o complicație lingvistică sau situațională ori o conjunctură neașteptată. | Răspunsurile sunt uneori imediate, corespunzătoare și informative. Poate iniția și întreține schimburile de informații cu relativă ușurință pe teme familiare și în situații predictibile. În general nu se descurcă în conjuncturi neașteptate. |
| Elementar
  2 | Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt puternic influențate de prima limbă sau de o variantă regională și, de obicei, afectează ușurința înțelegerii. | Stăpânește doar câteva structuri gramaticale și construcții de propoziții simple, memorate. | Vocabular limitat, constând numai în cuvinte izolate și propoziții memorate. | Poate formula enunțuri foarte scurte, izolate, memorate, cu pauze frecvente și o folosire deranjantă a cuvintelor de umplutură pentru a căuta expresii și pentru a articula cuvinte mai puțin familiare. | Înțelegerea se limitează la propoziții izolate, memorate, atunci când sunt articulate distinct și lent. | Timpul de răspuns este mare și de multe ori răspunsul nu este corespunzător. Interacțiunea se limitează la schimburi simple, de rutină. |
| Pre-elementar
  1 | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. | Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar. |

Nivel

Pronunție

Folosește un dialect și/sau accent inteligibil pentru comunitatea aeronautică.

Structură

Structurile gramaticale relevante și construcția propozițiilor sunt determinate de funcții lingvistice adaptate sarcinii.

Vocabular

Fluență

Înțelegere

Interacțiune

Pre-operațional

3

Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt influențate de prima limbă sau de o variantă regională și afectează în mod frecvent ușurința înțelegerii.

Structurile gramaticale de bază și construcția propozițiilor asociate unor situații previzibile nu sunt întotdeauna bine stăpânite. Greșelile afectează deseori înțelesul.

Bogăția și acuratețea vocabularului sunt deseori suficiente pentru a comunica pe teme comune, concrete sau de natură profesională, însă vocabularul este limitat, iar alegerea cuvintelor este deseori inadecvată. Deseori nu este capabil să parafrazeze atunci când nu stăpânește vocabularul.

Formulează enunțuri, însă formularea și pauzele sunt de multe ori nepotrivite. Ezitările sau ritmul lent de prelucrare a limbajului pot împiedica eficiența comunicării. Cuvintele de umplutură distrag uneori atenția.

Înțelegerea este destul de exactă pe teme comune, concrete și de natură profesională atunci când accentul sau complexitatea discursului sunt suficient de inteligibile pentru comunitatea internațională de utilizatori. Este posibil să nu înțeleagă o complicație lingvistică sau situațională ori o conjunctură neașteptată.

Răspunsurile sunt uneori imediate, corespunzătoare și informative. Poate iniția și întreține schimburile de informații cu relativă ușurință pe teme familiare și în situații predictibile. În general nu se descurcă în conjuncturi neașteptate.

Elementar

2

Pronunția, accentul, ritmul și intonația sunt puternic influențate de prima limbă sau de o variantă regională și, de obicei, afectează ușurința înțelegerii.

Stăpânește doar câteva structuri gramaticale și construcții de propoziții simple, memorate.

Vocabular limitat, constând numai în cuvinte izolate și propoziții memorate.

Poate formula enunțuri foarte scurte, izolate, memorate, cu pauze frecvente și o folosire deranjantă a cuvintelor de umplutură pentru a căuta expresii și pentru a articula cuvinte mai puțin familiare.

Înțelegerea se limitează la propoziții izolate, memorate, atunci când sunt articulate distinct și lent.

Timpul de răspuns este mare și de multe ori răspunsul nu este corespunzător. Interacțiunea se limitează la schimburi simple, de rutină.

Pre-elementar

1

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

Performanțe la un nivel inferior nivelului elementar.

---

ANEXA IV

Specificații aplicabile certificatelor organizațiilor de pregătire

Certificatele organizațiilor de pregătire eliberate de autoritatea competentă în conformitate cu prezentul regulament trebuie să indice:

| (a) | autoritatea competentă care eliberează certificatul; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea competentă care eliberează certificatul;

| (b) | solicitantul (numele și adresa); |
| --- | --- |

(b)

solicitantul (numele și adresa);

| (c) | tipul de pregătire și/sau servicii oferite care sunt certificate, după caz; |
| --- | --- |

(c)

tipul de pregătire și/sau servicii oferite care sunt certificate, după caz;

| (d) | o declarație privind conformitatea solicitantului cu cerințele definite la capitolul V; |
| --- | --- |

(d)

o declarație privind conformitatea solicitantului cu cerințele definite la capitolul V;

| (e) | data eliberării și perioada de valabilitate a certificatului. |
| --- | --- |

(e)

data eliberării și perioada de valabilitate a certificatului.

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/39

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 806/2011 AL COMISIEI

din 10 august 2011

de aprobare a substanței active fluquinconazol, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică substanțelor active pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererilor în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Fluquinconazolul este o substanță activă pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererii în conformitate cu regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică substanțelor active pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererilor în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Fluquinconazolul este o substanță activă pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererii în conformitate cu regulamentul respectiv.

| (2) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a etapelor a doua și a treia ale programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă includea fluquinconazolul. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a etapelor a doua și a treia ale programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă includea fluquinconazolul.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1095/2007 al Comisiei din 20 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1490/2002 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2229/2004 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a patra a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (6), autorul notificării și-a retras sprijinul privind includerea substanței active respective în anexa I la Directiva 91/414/CEE în termen de două luni de la intrarea în vigoare a regulamentului menționat. În consecință, a fost adoptată Decizia 2008/934/CE a Comisiei din 5 decembrie 2008 privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin aceste substanțe (7) care prevede ca fluquinconazolul să nu fie inclus în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1095/2007 al Comisiei din 20 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1490/2002 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2229/2004 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a patra a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (6), autorul notificării și-a retras sprijinul privind includerea substanței active respective în anexa I la Directiva 91/414/CEE în termen de două luni de la intrarea în vigoare a regulamentului menționat. În consecință, a fost adoptată Decizia 2008/934/CE a Comisiei din 5 decembrie 2008 privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin aceste substanțe (7) care prevede ca fluquinconazolul să nu fie inclus în anexa respectivă.

| (4) | În temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a prezentat o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate prevăzute la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a prezentat o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate prevăzute la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta.

| (5) | Cererea a fost transmisă Irlandei, care a fost desemnată stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificațiile substanței active și utilizările propuse sunt identice cu cele care au făcut obiectul Deciziei 2008/934/CE. Cererea respectivă este conformă, de asemenea, cu celelalte cerințe de fond și de procedură menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Cererea a fost transmisă Irlandei, care a fost desemnată stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificațiile substanței active și utilizările propuse sunt identice cu cele care au făcut obiectul Deciziei 2008/934/CE. Cererea respectivă este conformă, de asemenea, cu celelalte cerințe de fond și de procedură menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008.

| (6) | Irlanda a evaluat informațiile suplimentare transmise de solicitant și a elaborat un raport suplimentar. Raportul a fost comunicat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 13 aprilie 2010. Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la cererea Comisiei, la 25 februarie 2011 (8), autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa privind fluquinconazolul. Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului Comisiei de examinare a substanței fluquinconazol. |
| --- | --- |

(6)

Irlanda a evaluat informațiile suplimentare transmise de solicitant și a elaborat un raport suplimentar. Raportul a fost comunicat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 13 aprilie 2010. Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la cererea Comisiei, la 25 februarie 2011 (8), autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa privind fluquinconazolul. Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului Comisiei de examinare a substanței fluquinconazol.

| (7) | Diferitele examinări efectuate au arătat că produsele de protecție a plantelor care conțin fluquinconazol pot să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și descrise în raportul de examinare al Comisiei. Prin urmare, fluquinconazolul ar trebui aprobat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Diferitele examinări efectuate au arătat că produsele de protecție a plantelor care conțin fluquinconazol pot să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și descrise în raportul de examinare al Comisiei. Prin urmare, fluquinconazolul ar trebui aprobat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (8) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în coroborare cu articolul 6 din același regulament și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este, totuși, necesar să se prevadă anumite condiții și restricții. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în coroborare cu articolul 6 din același regulament și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este, totuși, necesar să se prevadă anumite condiții și restricții.

| (9) | Fără a aduce atingere concluziei că fluquinconazolul ar trebui aprobat, este, în special, necesar să se solicite unele informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(9)

Fără a aduce atingere concluziei că fluquinconazolul ar trebui aprobat, este, în special, necesar să se solicite unele informații de confirmare suplimentare.

| (10) | Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din această aprobare. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din această aprobare.

| (11) | Fără a aduce atingere obligațiilor definite prin Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ca urmare a aprobării, luând în considerare situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 cele de mai jos ar trebui, cu toate acestea, să se aplice. Statelor membre ar trebui să le fie permisă o perioadă de șase luni de la aprobare pentru a reexamina autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin fluquinconazol. Statele membre ar trebui, după caz, să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile existente. Prin derogare de la termenul menționat anterior, ar trebui să se prevadă o perioadă mai lungă pentru depunerea și evaluarea actualizărilor dosarului complet prevăzut în anexa III, astfel cum se prevede în Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme. |
| --- | --- |

(11)

Fără a aduce atingere obligațiilor definite prin Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ca urmare a aprobării, luând în considerare situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 cele de mai jos ar trebui, cu toate acestea, să se aplice. Statelor membre ar trebui să le fie permisă o perioadă de șase luni de la aprobare pentru a reexamina autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin fluquinconazol. Statele membre ar trebui, după caz, să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile existente. Prin derogare de la termenul menționat anterior, ar trebui să se prevadă o perioadă mai lungă pentru depunerea și evaluarea actualizărilor dosarului complet prevăzut în anexa III, astfel cum se prevede în Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme.

| (12) | Experiența dobândită din includerile în anexa I la Directiva 91/414/CEE ale substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (9) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se precizeze obligațiile statelor membre, în special obligația de a verifica dacă titularul unei autorizații demonstrează că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva menționată anterior. Cu toate acestea, această precizare nu impune obligații noi statelor membre sau titularilor de autorizații, în raport cu directivele care au fost adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active. |
| --- | --- |

(12)

Experiența dobândită din includerile în anexa I la Directiva 91/414/CEE ale substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (9) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se precizeze obligațiile statelor membre, în special obligația de a verifica dacă titularul unei autorizații demonstrează că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la directiva menționată anterior. Cu toate acestea, această precizare nu impune obligații noi statelor membre sau titularilor de autorizații, în raport cu directivele care au fost adoptate până în prezent de modificare a anexei I la directiva menționată sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active.

| (13) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (10) ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (10) ar trebui să fie modificată în consecință.

| (14) | Decizia 2008/934/CE prevede neincluderea fluquinconazolului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță până la 31 decembrie 2011. Este necesară eliminarea rubricii referitoare la fluquinconazol din anexa la decizia respectivă. Prin urmare, Decizia 2008/934/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(14)

Decizia 2008/934/CE prevede neincluderea fluquinconazolului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță până la 31 decembrie 2011. Este necesară eliminarea rubricii referitoare la fluquinconazol din anexa la decizia respectivă. Prin urmare, Decizia 2008/934/CE ar trebui modificată în consecință.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Substanța activă fluquinconazol, astfel cum se specifică în anexa I, este aprobată în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Reevaluarea produselor de protecție a plantelor

(1)   Atunci când este necesar, statele membre modifică sau retrag, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin fluquinconazol ca substanță activă până la 30 iunie 2012.

Până la această dată, statele membre verifică în special respectarea condițiilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament, cu excepția celor care au fost identificate în partea B din coloana privind dispozițiile specifice din această anexă și dacă titularul autorizației are sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la Directiva 91/414/CEE în conformitate cu condițiile de la articolul 13 alineatele (1)-(4) din directiva menționată și articolul 62 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor autorizat care conține fluquinconazol fie ca substanță activă unică, ca una dintre mai multe substanțe active care au fost enumerate în anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 până la 31 decembrie 2011, cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la Directiva 91/414/CEE și ținând seama de partea B din coloana privind dispozițiile specifice din anexa I la prezentul regulament. În funcție de această evaluare, statele membre stabilesc dacă produsul îndeplinește condițiile stabilite la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. În urma stabilirii acestui fapt, statele membre:

| (a) | în cazul unui produs care conține fluquinconazol ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui produs care conține fluquinconazol ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, atunci când este necesar, până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau

| (b) | în cazul unui produs care conține fluquinconazol ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru a efectua această modificare sau retragere în actul sau actele respective care au adăugat substanța sau substanțele în cauză în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau au aprobat substanța sau substanțele în cauză, oricare dintre aceste date survine mai târziu. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui produs care conține fluquinconazol ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru a efectua această modificare sau retragere în actul sau actele respective care au adăugat substanța sau substanțele în cauză în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau au aprobat substanța sau substanțele în cauză, oricare dintre aceste date survine mai târziu.

Articolul 3

Modificări la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 4

Modificări la Decizia 2008/934/CE

Rubrica referitoare la fluquinconazol din anexa la Decizia 2008/934/CE se elimină.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

2

(3)  JO L 15, 18.1.2008, p. 5.

3

(4)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

4

(5)  JO L 224, 21.8.2002, p. 23.

5

(6)  JO L 246, 21.9.2007, p. 19.

6

(7)  JO L 333, 11.12.2008, p. 11.

7

(8)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active fluquinconazol). EFSA Journal 2011;9(5):2096. [112 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. Document disponibil la adresa: www.efsa.europa.eu

8

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole

EFSA Journal

(9)  JO L 366, 15.12.1992, p. 10.

9

(10)  JO L 153, 11.6.2011, p. 1.

10

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluquiconazol
  Nr. CAS 136426-54-5
  Nr. CIPAC 474 | 3- (2,4-diclorofenil) -6-fluoro-2- (1H-1,2,4-triazol-1-il) quinazolin-4 (3H) -onă | ≥ 955 g/kg | 1 ianuarie 2012 | 31 decembrie 2021 | PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.
  PARTEA B
  Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța fluquinconazol, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma finalizată la 17 iunie 2011, în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
  În cursul evaluării generale, statele membre:






  (a) | acordă o atenție deosebită riscului pentru operatori și lucrători și se asigură că în condițiile de utilizare se include utilizarea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Fluquiconazol

Nr. CAS 136426-54-5

Nr. CIPAC 474

3- (2,4-diclorofenil) -6-fluoro-2- (1H-1,2,4-triazol-1-il) quinazolin-4 (3H) -onă

≥ 955 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța fluquinconazol, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma finalizată la 17 iunie 2011, în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

În cursul evaluării generale, statele membre:

(a)

acordă o atenție deosebită riscului pentru operatori și lucrători și se asigură că în condițiile de utilizare se include utilizarea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul;

| (b) | acordă o atenție deosebită expunerii alimentare a consumatorilor la reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD); |
| --- | --- |

(b)

acordă o atenție deosebită expunerii alimentare a consumatorilor la reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD);

| (c) | acordă o atenție deosebită riscului pentru păsări și mamifere. |
| --- | --- |

(c)

acordă o atenție deosebită riscului pentru păsări și mamifere.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscului, după caz.

Solicitantul prezintă informații de confirmare cu privire la:

| 1. | reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD) în culturile primare, în culturile prin rotație și în produsele de origine animală; |
| --- | --- |

1.

reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD) în culturile primare, în culturile prin rotație și în produsele de origine animală;

| 2. | contribuția potențialelor reziduuri ale metabolitului dion în culturile rotate succesiv la riscul general de expunere a consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

contribuția potențialelor reziduuri ale metabolitului dion în culturile rotate succesiv la riscul general de expunere a consumatorilor;

| 3. | riscul acut pentru mamiferele insectivore; |
| --- | --- |

3.

riscul acut pentru mamiferele insectivore;

| 4. | riscul pe termen lung pentru păsările și mamiferele erbivore și insectivore; |
| --- | --- |

4.

riscul pe termen lung pentru păsările și mamiferele erbivore și insectivore;

| 5. | riscul pentru mamiferele care se hrănesc cu râme; |
| --- | --- |

5.

riscul pentru mamiferele care se hrănesc cu râme;

| 6. | potențialul de dereglări ale sistemului endocrin al organismelor acvatice (studiu asupra întregului ciclu de viață la pești). |
| --- | --- |

6.

potențialul de dereglări ale sistemului endocrin al organismelor acvatice (studiu asupra întregului ciclu de viață la pești).

Solicitantul înaintează Comisiei, statelor membre și autorității aceste informații până la data de 31 decembrie 2013.

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, se adaugă următoarea rubrică:

| Număr | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Fluquiconazol
  Nr. CAS 136426-54-5
  Nr. CIPAC 474 | 3- (2,4-diclorofenil) -6-fluoro-2- (1H-1,2,4-triazol-1-il) quinazolin-4 (3H) -onă | ≥ 955 g/kg | 1 ianuarie 2012 | 31 decembrie 2021 | PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.
  PARTEA B
  Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța fluquinconazol, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma finalizată la 17 iunie 2011, în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
  În cursul evaluării generale, statele membre:






  (a) | acordă o atenție deosebită riscului pentru operatori și lucrători și se asigură că în condițiile de utilizare se include utilizarea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul; |

Număr

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„14

Fluquiconazol

Nr. CAS 136426-54-5

Nr. CIPAC 474

3- (2,4-diclorofenil) -6-fluoro-2- (1H-1,2,4-triazol-1-il) quinazolin-4 (3H) -onă

≥ 955 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se iau în considerare concluziile din raportul de reexaminare privind substanța fluquinconazol, în special apendicele I și II ale acestuia, în forma finalizată la 17 iunie 2011, în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

În cursul evaluării generale, statele membre:

(a)

acordă o atenție deosebită riscului pentru operatori și lucrători și se asigură că în condițiile de utilizare se include utilizarea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul;

| (b) | acordă o atenție deosebită expunerii alimentare a consumatorilor la reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD); |
| --- | --- |

(b)

acordă o atenție deosebită expunerii alimentare a consumatorilor la reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD);

| (c) | acordă o atenție deosebită riscului pentru păsări și mamifere. |
| --- | --- |

(c)

acordă o atenție deosebită riscului pentru păsări și mamifere.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscului, după caz.

Solicitantul prezintă informații de confirmare cu privire la:

| 1. | reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD) în culturile primare, în culturile prin rotație și în produsele de origine animală; |
| --- | --- |

1.

reziduurile de derivați metabolici triazolici (TMD) în culturile primare, în culturile prin rotație și în produsele de origine animală;

| 2. | contribuția potențialelor reziduuri ale metabolitului dion în culturile rotate succesiv la riscul general de expunere a consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

contribuția potențialelor reziduuri ale metabolitului dion în culturile rotate succesiv la riscul general de expunere a consumatorilor;

| 3. | riscul acut pentru mamiferele insectivore; |
| --- | --- |

3.

riscul acut pentru mamiferele insectivore;

| 4. | riscul pe termen lung pentru păsările și mamiferele erbivore și insectivore; |
| --- | --- |

4.

riscul pe termen lung pentru păsările și mamiferele erbivore și insectivore;

| 5. | riscul pentru mamiferele care se hrănesc cu râme; |
| --- | --- |

5.

riscul pentru mamiferele care se hrănesc cu râme;

| 6. | potențialul de dereglări ale sistemului endocrin al organismelor acvatice (studiu asupra întregului ciclu de viață la pești). |
| --- | --- |

6.

potențialul de dereglări ale sistemului endocrin al organismelor acvatice (studiu asupra întregului ciclu de viață la pești).

Solicitantul înaintează Comisiei, statelor membre și autorității aceste informații până la data de 31 decembrie 2013.”

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiilor substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

1

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/44

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 807/2011 AL COMISIEI

din 10 august 2011

de aprobare a substanței active triazoxid, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică în cazul substanțelor active pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererilor în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Triazoxidul este o substanță activă pentru care caracterul complet a fost stabilit în conformitate cu regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică în cazul substanțelor active pentru care a fost stabilit caracterul complet al cererilor în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Triazoxidul este o substanță activă pentru care caracterul complet a fost stabilit în conformitate cu regulamentul menționat anterior.

| (2) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a fazei a treia din programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE și stabilesc o listă de substanțe active care trebuie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Lista respectivă includea triazoxidul. Prin Decizia 2009/860/CE a Comisiei (6), s-a hotărât neincluderea triazoxidului în anexa I la Directiva 91/414/CEE. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a fazei a treia din programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE și stabilesc o listă de substanțe active care trebuie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Lista respectivă includea triazoxidul. Prin Decizia 2009/860/CE a Comisiei (6), s-a hotărât neincluderea triazoxidului în anexa I la Directiva 91/414/CEE.

| (3) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a depus o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate, astfel cum se prevede la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a depus o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate, astfel cum se prevede la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta.

| (4) | Cererea a fost transmisă Regatului Unit, desemnat stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Termenul pentru procedura accelerată a fost respectat. Specificațiile substanței active și utilizările recomandate sunt identice cu cele care au constituit obiectul Deciziei 2009/860/CE. Cererea este conformă, de asemenea, cu celelalte cerințe de fond și de procedură prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a fost transmisă Regatului Unit, desemnat stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Termenul pentru procedura accelerată a fost respectat. Specificațiile substanței active și utilizările recomandate sunt identice cu cele care au constituit obiectul Deciziei 2009/860/CE. Cererea este conformă, de asemenea, cu celelalte cerințe de fond și de procedură prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008.

| (5) | Regatul Unit a evaluat noile informații și date transmise de solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Raportul a fost comunicat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 10 iunie 2010. |
| --- | --- |

(5)

Regatul Unit a evaluat noile informații și date transmise de solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Raportul a fost comunicat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 10 iunie 2010.

| (6) | Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la solicitarea Comisiei, raportul suplimentar a fost reexaminat inter pares de statele membre și de autoritate. La 15 februarie 2011, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa referitoare la triazoxid (7). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind triazoxidul. |
| --- | --- |

(6)

Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la solicitarea Comisiei, raportul suplimentar a fost reexaminat inter pares de statele membre și de autoritate. La 15 februarie 2011, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa referitoare la triazoxid (7). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind triazoxidul.

| (7) | Raportul suplimentar elaborat de statul membru raportor și noua concluzie emisă de autoritate se concentrează asupra aspectelor problematice care au condus la neincludere. Mai exact, nu a fost posibilă efectuarea unei evaluări fiabile a riscurilor pentru consumatori, deoarece datele disponibile erau insuficiente pentru a determina natura reziduurilor prezente în produsele vegetale și transferul posibil al reziduurilor în produsele de origine animală. |
| --- | --- |

(7)

Raportul suplimentar elaborat de statul membru raportor și noua concluzie emisă de autoritate se concentrează asupra aspectelor problematice care au condus la neincludere. Mai exact, nu a fost posibilă efectuarea unei evaluări fiabile a riscurilor pentru consumatori, deoarece datele disponibile erau insuficiente pentru a determina natura reziduurilor prezente în produsele vegetale și transferul posibil al reziduurilor în produsele de origine animală.

| (8) | Potrivit noilor informații prezentate de solicitant, expunerea consumatorilor poate fi considerată ca fiind acceptabilă. |
| --- | --- |

(8)

Potrivit noilor informații prezentate de solicitant, expunerea consumatorilor poate fi considerată ca fiind acceptabilă.

| (9) | În consecință, datele suplimentare furnizate de solicitant permit eliminarea aspectelor problematice specifice care au determinat neincluderea. Nu s-a ridicat nicio altă problemă de ordin științific. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, datele suplimentare furnizate de solicitant permit eliminarea aspectelor problematice specifice care au determinat neincluderea. Nu s-a ridicat nicio altă problemă de ordin științific.

| (10) | Diferitele examinări efectuate au arătat că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin triazoxid să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și precizate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este adecvată aprobarea triazoxidului în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(10)

Diferitele examinări efectuate au arătat că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin triazoxid să îndeplinească, în general, cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și precizate în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este adecvată aprobarea triazoxidului în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (11) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este, totuși, necesară includerea anumitor condiții și restricții. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 coroborat cu articolul 6 și având în vedere datele științifice și tehnice actuale, este, totuși, necesară includerea anumitor condiții și restricții.

| (12) | Fără a aduce atingere concluziei potrivit căreia triazoxidul ar trebui aprobat, este, în special, necesar să se solicite informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(12)

Fără a aduce atingere concluziei potrivit căreia triazoxidul ar trebui aprobat, este, în special, necesar să se solicite informații de confirmare suplimentare.

| (13) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (8) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (8) ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Se aprobă substanța activă triazoxid, cu specificațiile din anexa I, sub rezerva condițiilor prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Modificări la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu 1 octombrie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

2

(3)  JO L 15, 18.1.2008, p. 5.

3

(4)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

4

(5)  JO L 224, 21.8.2002, p. 23.

5

(6)  JO L 314, 1.12.2009, p. 81.

6

(7)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triazoxide (Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active triazoxid). EFSA Journal 2011;9(3): [86 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. Document disponibil la adresa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triazoxide

inter pares

EFSA Journal 2011;9(3): [86 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018.

(8)  JO L 153, 11.6.2011, p. 1.

8

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Triazoxid
  Nr. CAS 72459-58-6
  Nr. CIPAC 729 | 7-cloro-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazină 1-oxid | ≥ 970 g/kg
  Impurități:
  toluen: maxim 3 g/kg | 1 octombrie 2011 | 30 septembrie 2021 | PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid pentru tratarea semințelor.
  PARTEA B
  Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind triazoxidul, în special de apendicele I și II la acesta, astfel cum au fost finalizate în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.
  În cadrul evaluării generale, statele membre:






  (a) | acordă o atenție deosebită protecției operatorilor și a lucrătorilor și se asigură că în condițiile de utilizare este prevăzută folosirea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul; |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Triazoxid

Nr. CAS 72459-58-6

Nr. CIPAC 729

7-cloro-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazină 1-oxid

≥ 970 g/kg

Impurități:

toluen: maxim 3 g/kg

1 octombrie 2011

30 septembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid pentru tratarea semințelor.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind triazoxidul, în special de apendicele I și II la acesta, astfel cum au fost finalizate în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.

În cadrul evaluării generale, statele membre:

(a)

acordă o atenție deosebită protecției operatorilor și a lucrătorilor și se asigură că în condițiile de utilizare este prevăzută folosirea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul;

| (b) | acordă o atenție deosebită riscului pentru păsările granivore și se asigură că măsurile de reducere a riscului sunt incluse în condițiile de autorizare. |
| --- | --- |

(b)

acordă o atenție deosebită riscului pentru păsările granivore și se asigură că măsurile de reducere a riscului sunt incluse în condițiile de autorizare.

Solicitantul prezintă Comisiei, statelor membre și autorității, până la 30 septembrie 2013, informații de confirmare cu privire la riscul pe termen lung pentru mamiferele granivore.

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, se adaugă următoarea rubrică:

| Nr. | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „17 | Triazoxid
  Nr. CAS 72459-58-6
  Nr. CIPAC 729 | 7-cloro-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazină 1-oxid | ≥ 970 g/kg
  Impurități:
  toluen: maxim 3 g/kg | 1 octombrie 2011 | 30 septembrie 2021 | PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid pentru tratarea semințelor.
  PARTEA B
  Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind triazoxidul, în special de apendicele I și II la acesta, astfel cum au fost finalizate în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.
  În cadrul evaluării generale, statele membre:






  (a) | acordă o atenție deosebită protecției operatorilor și a lucrătorilor și se asigură că în condițiile de utilizare este prevăzută folosirea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul; |

Nr.

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„17

Triazoxid

Nr. CAS 72459-58-6

Nr. CIPAC 729

7-cloro-3-imidazol-1-il-1,2,4-benzotriazină 1-oxid

≥ 970 g/kg

Impurități:

toluen: maxim 3 g/kg

1 octombrie 2011

30 septembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid pentru tratarea semințelor.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține cont de concluziile raportului de reexaminare privind triazoxidul, în special de apendicele I și II la acesta, astfel cum au fost finalizate în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.

În cadrul evaluării generale, statele membre:

(a)

acordă o atenție deosebită protecției operatorilor și a lucrătorilor și se asigură că în condițiile de utilizare este prevăzută folosirea echipamentelor de protecție individuală corespunzătoare, dacă este cazul;

| (b) | acordă o atenție deosebită riscului pentru păsările granivore și se asigură că măsurile de reducere a riscului sunt incluse în condițiile de autorizare. |
| --- | --- |

(b)

acordă o atenție deosebită riscului pentru păsările granivore și se asigură că măsurile de reducere a riscului sunt incluse în condițiile de autorizare.

Solicitantul prezintă Comisiei, statelor membre și autorității, până la 30 septembrie 2013, informații de confirmare cu privire la riscul pe termen lung pentru mamiferele granivore.”

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare

1

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/48

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 808/2011 AL COMISIEI

din 10 august 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 11 august 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DECIZII

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/50

---

DECIZIA 2011/499/PESC A CONSILIULUI

din 1 august 2011

de modificare și de prelungire a Deciziei 2010/450/PESC de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sudan

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 31 alineatul (2) și articolul 33,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 11 august 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/450/PESC (1) de numire a doamnei Rosalind MARSDEN în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan pentru perioada 1 septembrie 2010-31 august 2011. |
| --- | --- |

(1)

La 11 august 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/450/PESC (1) de numire a doamnei Rosalind MARSDEN în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Sudan pentru perioada 1 septembrie 2010-31 august 2011.

| (2) | La 9 iulie 2011, Republica Sudanul de Sud și-a declarat independența și, prin urmare, RSUE acoperă două țări independente. |
| --- | --- |

(2)

La 9 iulie 2011, Republica Sudanul de Sud și-a declarat independența și, prin urmare, RSUE acoperă două țări independente.

| (3) | Doamna Rosalind MARSDEN ar trebui să fie numită în calitate de RSUE pentru Republica Sudan și pentru Republica Sudanul de Sud pentru perioada 9 iulie 2011-30 iunie 2012. Prin urmare, Decizia 2010/450/PESC ar trebui să fie modificată și prelungită. |
| --- | --- |

(3)

Doamna Rosalind MARSDEN ar trebui să fie numită în calitate de RSUE pentru Republica Sudan și pentru Republica Sudanul de Sud pentru perioada 9 iulie 2011-30 iunie 2012. Prin urmare, Decizia 2010/450/PESC ar trebui să fie modificată și prelungită.

| (4) | RSUE își va îndeplini mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat, |
| --- | --- |

(4)

RSUE își va îndeplini mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea împiedica realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii prevăzute la articolul 21 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/450/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul deciziei se înlocuiește cu următorul titlu: |
| --- | --- |

1.

Titlul deciziei se înlocuiește cu următorul titlu:

| 2. | Articolele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Articolul 1
  Reprezentantul Special al Uniunii Europene
  Doamna Rosalind MARSDEN este numită în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Republica Sudan (denumită în continuare «Sudan») și pentru Republica Sudanul de Sud (denumită în continuare «Sudanul de Sud») pentru perioada 9 iulie 2011-30 iunie 2012. Mandatul RSUE se poate încheia mai devreme, în cazul în care Consiliul decide în acest sens, la propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).
  Articolul 2
  Obiectivele politicii
  Mandatul RSUE se bazează pe obiectivele politicii Uniunii Europene (denumită în continuare «UE» sau «Uniunea») în ceea ce privește Sudanul și Sudanul de Sud, în colaborare cu părțile sudaneze, Uniunea Africană (UA), Organizația Națiunilor Unite (ONU) și alte părți interesate naționale, regionale și internaționale, pentru a realiza o coexistență pașnică între Sudan și Sudanul de Sud, în urma expirării Acordului global de pace (AGP) și a independenței Sudanului de Sud de la 9 iulie 2011. Printre obiectivele politicii Uniunii se numără contribuția activă la rezolvarea oricăror chestiuni rămase nesoluționate în ceea ce privește AGP sau post-AGP și ajutorul acordat părților pentru punerea în aplicare a ceea ce a fost convenit; sprijinirea eforturilor de stabilizare a zonei volatile de frontieră nord-sud; promovarea construcției instituționale și a stabilității, a securității și a dezvoltării în Sudanul de Sud; facilitarea unei soluții politice pentru conflictul din Darfur; promovarea guvernanței democratice, a asumării responsabilității și a respectării drepturilor omului, inclusiv cooperarea cu Curtea Penală Internațională; menținerea angajamentului în partea de est a Sudanului; și îmbunătățirea accesului umanitar pe teritoriul Sudanului și Sudanului de Sud.
  În plus, mandatul RSUE se bazează pe obiectivele politicii Uniunii de a contribui la atenuarea și eliminarea amenințărilor la adresa stabilității Sudanului de Sud și a regiunii extinse din partea Armatei de Rezistență a Domnului (LRA).
  Articolul 3
  Mandat
  (1)   În vederea realizării obiectivelor politicii, mandatul RSUE constă în:






  (a) | asigurarea de legături cu Guvernul Sudanului, Guvernul Sudanului de Sud, partidele politice din Sudan și din Sudanul de Sud, cu mișcările armate din Darfur, cu societatea civilă și cu organizațiile neguvernamentale, în scopul urmăririi obiectivelor politicii Uniunii; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 1

Reprezentantul Special al Uniunii Europene

Doamna Rosalind MARSDEN este numită în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) pentru Republica Sudan (denumită în continuare «Sudan») și pentru Republica Sudanul de Sud (denumită în continuare «Sudanul de Sud») pentru perioada 9 iulie 2011-30 iunie 2012. Mandatul RSUE se poate încheia mai devreme, în cazul în care Consiliul decide în acest sens, la propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).

Articolul 2

Obiectivele politicii

Mandatul RSUE se bazează pe obiectivele politicii Uniunii Europene (denumită în continuare «UE» sau «Uniunea») în ceea ce privește Sudanul și Sudanul de Sud, în colaborare cu părțile sudaneze, Uniunea Africană (UA), Organizația Națiunilor Unite (ONU) și alte părți interesate naționale, regionale și internaționale, pentru a realiza o coexistență pașnică între Sudan și Sudanul de Sud, în urma expirării Acordului global de pace (AGP) și a independenței Sudanului de Sud de la 9 iulie 2011. Printre obiectivele politicii Uniunii se numără contribuția activă la rezolvarea oricăror chestiuni rămase nesoluționate în ceea ce privește AGP sau post-AGP și ajutorul acordat părților pentru punerea în aplicare a ceea ce a fost convenit; sprijinirea eforturilor de stabilizare a zonei volatile de frontieră nord-sud; promovarea construcției instituționale și a stabilității, a securității și a dezvoltării în Sudanul de Sud; facilitarea unei soluții politice pentru conflictul din Darfur; promovarea guvernanței democratice, a asumării responsabilității și a respectării drepturilor omului, inclusiv cooperarea cu Curtea Penală Internațională; menținerea angajamentului în partea de est a Sudanului; și îmbunătățirea accesului umanitar pe teritoriul Sudanului și Sudanului de Sud.

În plus, mandatul RSUE se bazează pe obiectivele politicii Uniunii de a contribui la atenuarea și eliminarea amenințărilor la adresa stabilității Sudanului de Sud și a regiunii extinse din partea Armatei de Rezistență a Domnului (LRA).

Articolul 3

Mandat

(1)   În vederea realizării obiectivelor politicii, mandatul RSUE constă în:

(a)

asigurarea de legături cu Guvernul Sudanului, Guvernul Sudanului de Sud, partidele politice din Sudan și din Sudanul de Sud, cu mișcările armate din Darfur, cu societatea civilă și cu organizațiile neguvernamentale, în scopul urmăririi obiectivelor politicii Uniunii;

| (b) | menținerea unei strânse cooperări cu ONU, UA și în special Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al UA pentru Sudan (AUHIP), Liga Statelor Arabe, Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare și alte părți interesate importante regionale și internaționale, inclusiv Trimisul Special al SUA; |
| --- | --- |

(b)

menținerea unei strânse cooperări cu ONU, UA și în special Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al UA pentru Sudan (AUHIP), Liga Statelor Arabe, Agenția Interguvernamentală pentru Dezvoltare și alte părți interesate importante regionale și internaționale, inclusiv Trimisul Special al SUA;

| (c) | participarea în forurile internaționale și publice relevante pentru promovarea obiectivelor politicii Uniunii și a coerenței eforturilor internaționale în privința Sudanului; |
| --- | --- |

(c)

participarea în forurile internaționale și publice relevante pentru promovarea obiectivelor politicii Uniunii și a coerenței eforturilor internaționale în privința Sudanului;

| (d) | contribuția la eforturile internaționale de facilitare a unui acord de pace global, favorabil incluziunii și durabil pentru Darfur, în strânsă colaborare cu ONU, UA, Guvernul Qatarului și alte părți interesate internaționale; |
| --- | --- |

(d)

contribuția la eforturile internaționale de facilitare a unui acord de pace global, favorabil incluziunii și durabil pentru Darfur, în strânsă colaborare cu ONU, UA, Guvernul Qatarului și alte părți interesate internaționale;

| (e) | promovarea respectării drepturilor omului prin menținerea de contacte periodice cu autoritățile relevante din Sudan și din Sudanul de Sud, cu Biroul Procurorului din cadrul Curții Penale Internaționale, Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului și cu observatorii pentru drepturile omului activi în regiune; |
| --- | --- |

(e)

promovarea respectării drepturilor omului prin menținerea de contacte periodice cu autoritățile relevante din Sudan și din Sudanul de Sud, cu Biroul Procurorului din cadrul Curții Penale Internaționale, Oficiul Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului și cu observatorii pentru drepturile omului activi în regiune;

| (f) | contribuția la punerea în aplicare a politicii Uniunii cu privire la drepturile omului, inclusiv a orientărilor Uniunii cu privire la drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și cu privire la violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora, și a politicii Uniunii referitoare la Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU (RCSONU) privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv prin monitorizarea și raportarea evoluțiilor, precum și prin formularea de recomandări în acest sens; |
| --- | --- |

(f)

contribuția la punerea în aplicare a politicii Uniunii cu privire la drepturile omului, inclusiv a orientărilor Uniunii cu privire la drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și cu privire la violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora, și a politicii Uniunii referitoare la Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU (RCSONU) privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv prin monitorizarea și raportarea evoluțiilor, precum și prin formularea de recomandări în acest sens;

| (g) | contribuția activă la punerea în aplicare a unei abordări globale a Uniunii în privința Sudanului și a Sudanului de Sud, după cum a convenit Consiliul Afaceri Externe din 20 iunie 2011; |
| --- | --- |

(g)

contribuția activă la punerea în aplicare a unei abordări globale a Uniunii în privința Sudanului și a Sudanului de Sud, după cum a convenit Consiliul Afaceri Externe din 20 iunie 2011;

| (h) | supravegherea și coordonarea angajamentului Uniunii cu toate părțile interesate relevante pentru a sprijini eforturile de atenuare și eliminare a amenințărilor la adresa civililor și a stabilității în Sudanul de Sud și în regiunea extinsă din partea LRA. |
| --- | --- |

(h)

supravegherea și coordonarea angajamentului Uniunii cu toate părțile interesate relevante pentru a sprijini eforturile de atenuare și eliminare a amenințărilor la adresa civililor și a stabilității în Sudanul de Sud și în regiunea extinsă din partea LRA.

(2)   În vederea îndeplinirii mandatului său, printre altele, RSUE:

| (a) | consiliază și raportează în ceea ce privește definirea pozițiilor Uniunii în forurile internaționale în scopul promovării și consolidării proactive a unei abordări politice consecvente a UE în privința Sudanului și a Sudanului de Sud; |
| --- | --- |

(a)

consiliază și raportează în ceea ce privește definirea pozițiilor Uniunii în forurile internaționale în scopul promovării și consolidării proactive a unei abordări politice consecvente a UE în privința Sudanului și a Sudanului de Sud;

| (b) | menține o privire de ansamblu asupra tuturor activităților Uniunii și cooperează strâns cu delegațiile Uniunii de la Khartoum și Juba, cu delegația Uniunii pe lângă UA de la Addis Abeba și cu delegația Uniunii pe lângă ONU de la New York; |
| --- | --- |

(b)

menține o privire de ansamblu asupra tuturor activităților Uniunii și cooperează strâns cu delegațiile Uniunii de la Khartoum și Juba, cu delegația Uniunii pe lângă UA de la Addis Abeba și cu delegația Uniunii pe lângă ONU de la New York;

| (c) | contribuie la procesul și la activitățile politice legate de rezolvarea oricăror chestiuni rămase nesoluționate în ceea ce privește AGP sau post-AGP, ajută părțile să pună în aplicare ceea ce a fost convenit și sprijină eforturile în domeniul construcției instituționale în Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

(c)

contribuie la procesul și la activitățile politice legate de rezolvarea oricăror chestiuni rămase nesoluționate în ceea ce privește AGP sau post-AGP, ajută părțile să pună în aplicare ceea ce a fost convenit și sprijină eforturile în domeniul construcției instituționale în Sudanul de Sud;

| (d) | contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii cu privire la drepturile omului, inclusiv a orientărilor Uniunii cu privire la drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și cu privire la violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora, și a politicii UE referitoare la RCSONU 1325 (2000) privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv prin monitorizarea și raportarea evoluțiilor în acest sens; și |
| --- | --- |

(d)

contribuie la punerea în aplicare a politicii Uniunii cu privire la drepturile omului, inclusiv a orientărilor Uniunii cu privire la drepturile omului, în special a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate, precum și cu privire la violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora, și a politicii UE referitoare la RCSONU 1325 (2000) privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv prin monitorizarea și raportarea evoluțiilor în acest sens; și

| (e) | urmărește și elaborează rapoarte cu privire la respectarea de către părțile din Sudan și din Sudanul de Sud a RCSONU relevante, în special 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010).” |
| --- | --- |

(e)

urmărește și elaborează rapoarte cu privire la respectarea de către părțile din Sudan și din Sudanul de Sud a RCSONU relevante, în special 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010).”

| 3. | La articolul 4 se adaugă următorul alineat:
  „(3)   RSUE își desfășoară activitatea în strânsă coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE).” |
| --- | --- |

3.

La articolul 4 se adaugă următorul alineat:

„(3)   RSUE își desfășoară activitatea în strânsă coordonare cu Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE).”

| 4. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Valoarea de referință financiară de 1 820 000 EUR se majorează cu 955 000 EUR pentru a acoperi cheltuielile legate de mandatul RSUE pentru perioada 1 septembrie 2010-30 iunie 2012.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară de 1 820 000 EUR se majorează cu 955 000 EUR pentru a acoperi cheltuielile legate de mandatul RSUE pentru perioada 1 septembrie 2010-30 iunie 2012.”

| 5. | Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 6
  Constituirea și componența echipei
  (1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare aferente puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.
  (2)   Statele membre, instituțiile Uniunii și SEAE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Salariul personalului detașat pe lângă RSUE de către un stat membru sau o instituție a Uniunii este acoperit de statul membru în cauză, de respectiva instituție a Uniunii sau de SEAE, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă instituțiile Uniunii sau SEAE pot, de asemenea, să fie repartizați pe lângă RSUE. Personalul contractat internațional trebuie să fie format din resortisanți ai statelor membre.
  (3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru din care provin, a instituției Uniunii care i-a detașat ori a SEAE, își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.
  (4)   Se mențin birourile RSUE la Bruxelles, Khartoum și Juba, având în componență personalul de asistență politică, logistică și administrativă necesar.” |
| --- | --- |

5.

Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

Constituirea și componența echipei

(1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare aferente puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea echipei sale. Echipa dispune de competențele necesare în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează în mod prompt Consiliul și Comisia cu privire la componența echipei sale.

(2)   Statele membre, instituțiile Uniunii și SEAE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Salariul personalului detașat pe lângă RSUE de către un stat membru sau o instituție a Uniunii este acoperit de statul membru în cauză, de respectiva instituție a Uniunii sau de SEAE, după caz. Experții detașați de statele membre pe lângă instituțiile Uniunii sau SEAE pot, de asemenea, să fie repartizați pe lângă RSUE. Personalul contractat internațional trebuie să fie format din resortisanți ai statelor membre.

(3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru din care provin, a instituției Uniunii care i-a detașat ori a SEAE, își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.

(4)   Se mențin birourile RSUE la Bruxelles, Khartoum și Juba, având în componență personalul de asistență politică, logistică și administrativă necesar.”

| 6. | Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 8
  Securitatea informațiilor UE clasificate
  RSUE și membrii echipei acestuia respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2001/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2). |
| --- | --- |

6.

Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 8

Securitatea informațiilor UE clasificate

RSUE și membrii echipei acestuia respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2001/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2).

| 7. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 10
  Securitatea
  În conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara Uniunii în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, conform mandatului său și condițiilor de securitate din regiunea geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea personalului aflat sub directa sa autoritate, în special prin:






  (a) | elaborarea unui plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, organizaționale și procedurale, realizând gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona de misiune și în interiorul acesteia, precum și gestionarea incidentelor de securitate și prevăzând un plan de urgență și un plan de evacuare a misiunii; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Securitatea

În conformitate cu politica Uniunii privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara Uniunii în temeiul titlului V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, conform mandatului său și condițiilor de securitate din regiunea geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea personalului aflat sub directa sa autoritate, în special prin:

(a)

elaborarea unui plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, organizaționale și procedurale, realizând gestionarea deplasării personalului în condiții de siguranță către zona de misiune și în interiorul acesteia, precum și gestionarea incidentelor de securitate și prevăzând un plan de urgență și un plan de evacuare a misiunii;

| (b) | garantarea că întreg personalul desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice zonei de misiune; |
| --- | --- |

(b)

garantarea că întreg personalul desfășurat în afara Uniunii beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice zonei de misiune;

| (c) | asigurarea că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au beneficiat, înainte de sosirea în zona de misiune sau după aceasta, de cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei de misiune; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara Uniunii, inclusiv personalul contractat la nivel local, au beneficiat, înainte de sosirea în zona de misiune sau după aceasta, de cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, pe baza clasificărilor de risc atribuite zonei de misiune;

| (d) | asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și furnizând Consiliului, ÎR și Comisiei rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și al celor de executare a mandatului.” |
| --- | --- |

(d)

asigurarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de comun acord ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și furnizând Consiliului, ÎR și Comisiei rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, în cadrul rapoartelor intermediare și al celor de executare a mandatului.”

| 8. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   RSUE prezintă în mod periodic COPS rapoarte cu privire la situația din Darfur și la situația din Sudan și din Sudanul de Sud.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   RSUE prezintă în mod periodic COPS rapoarte cu privire la situația din Darfur și la situația din Sudan și din Sudanul de Sud.”

| 9. | La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pe teren, se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii, inclusiv în Khartoum, Juba, Addis Abeba și New York, precum și cu șefii de misiune ai statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a-l susține pe RSUE în executarea mandatului. RSUE stabilește, de asemenea, legături cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.” |
| --- | --- |

9.

La articolul 12, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pe teren, se menține o strânsă legătură cu șefii delegațiilor Uniunii, inclusiv în Khartoum, Juba, Addis Abeba și New York, precum și cu șefii de misiune ai statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a-l susține pe RSUE în executarea mandatului. RSUE stabilește, de asemenea, legături cu alți actori internaționali și regionali de pe teren.”

| 10. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 13
  Reexaminare
  Punerea în aplicare a prezentei decizii și coerența acesteia cu alte contribuții ale Uniunii în regiune sunt reexaminate în mod periodic. RSUE prezintă Consiliului, ÎR și Comisiei un raport privind progresele înregistrate până la sfârșitul lunii ianuarie 2012, precum și un raport cuprinzător privind executarea mandatului la încheierea acestuia.” |
| --- | --- |

10.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Reexaminare

Punerea în aplicare a prezentei decizii și coerența acesteia cu alte contribuții ale Uniunii în regiune sunt reexaminate în mod periodic. RSUE prezintă Consiliului, ÎR și Comisiei un raport privind progresele înregistrate până la sfârșitul lunii ianuarie 2012, precum și un raport cuprinzător privind executarea mandatului la încheierea acestuia.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Se aplică de la 9 iulie 2011.

Adoptată la Bruxelles, 1 august 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 211, 12.8.2010, p. 42.

1

(2)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.”

2

---

| 11.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 206/53

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE 2011/500/PESC A CONSILIULUI

din 10 august 2011

privind punerea în aplicare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2011/137/PESC a Consiliului din 28 februarie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (1), în special articolul 8 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 28 februarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia. |
| --- | --- |

(1)

La 28 februarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia.

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Libia, ar trebui incluse încă două entități pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, care figurează în anexa IV la Decizia 2011/137/PESC, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Libia, ar trebui incluse încă două entități pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive, care figurează în anexa IV la Decizia 2011/137/PESC,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Entitățile care figurează pe lista din anexa la prezenta decizie se adaugă pe lista care figurează în anexa IV la Decizia 2011/137/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 10 august 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p. 53.

1

---

ANEXĂ

Entitățile menționate la articolul 1

| | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (alias: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Fax: +218 21362 2161 |

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(alias: Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Fax: +218 21362 2161

Entitate care acționează în numele sau la indicațiile regimului Qadhafi.

10.8.2011

2.

Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)

www.odac-libya.com

Entitate care acționează în numele sau la indicațiile regimului Qadhafi și o potențială sursă de finanțare a regimului. ODAC a facilitat mii de proiecte de infrastructură finanțate de guvern.

10.8.2011

---