# Uradni list L 209/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.209.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 209 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5417. avgust 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.209.slv

Uradni list

Evropske unije

L 209

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5417. avgust 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/505/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. decembra 2010 o stališču, ki ga Evropska Unija zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb v zvezi z nadomestitvijo Priloge II navedenega sporazuma o koordinaciji sistemov socialne varnosti | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 817/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 12 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 818/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb in VIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 14 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 819/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na saja v območju VI ter vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 820/2011 z dne 16. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi terbutilazin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES (
  1
  ) | 18 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 821/2011 z dne 16. avgusta 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 822/2011 z dne 16. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 39 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 823/2011 z dne 16. avgusta 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11 | 41 |
| | | SKLEPI |
| | | 2011/506/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o spremembi Odločbe 2005/240/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5745) | 43 |
| | | 2011/507/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o spremembi Odločbe 2005/382/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5746) | 49 |
| | | 2011/508/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5798)

   (
  1
  ) | 53 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/505/EU

*

Sklep Sveta z dne 6. decembra 2010 o stališču, ki ga Evropska Unija zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb v zvezi z nadomestitvijo Priloge II navedenega sporazuma o koordinaciji sistemov socialne varnosti

1

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 817/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

12

*

Uredba Komisije (EU) št. 818/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb in VIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

14

*

Uredba Komisije (EU) št. 819/2011 z dne 11. avgusta 2011 o prepovedi ribolova na saja v območju VI ter vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 820/2011 z dne 16. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi terbutilazin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES (
  1
  )

1

18

*

Uredba Komisije (EU) št. 821/2011 z dne 16. avgusta 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 822/2011 z dne 16. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

39

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 823/2011 z dne 16. avgusta 2011 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

41

SKLEPI

2011/506/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o spremembi Odločbe 2005/240/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5745)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5745)

43

2011/507/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o spremembi Odločbe 2005/382/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5746)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5746)

49

2011/508/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5798)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5798)

1

53

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Odločbe Komisije 2009/894/ES z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za leseno pohištvo (UL L 320, 5.12.2009) | 62 |
| | * | Popravek Sklepa Sveta 2010/320/EU z dne 8. junija 2010 naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (UL L 145, 11.6.2010) | 63 |

Popravki

*

Popravek Odločbe Komisije 2009/894/ES z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za leseno pohištvo (UL L 320, 5.12.2009)

(UL L 320, 5.12.2009)

62

*

Popravek Sklepa Sveta 2010/320/EU z dne 8. junija 2010 naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (UL L 145, 11.6.2010)

(UL L 145, 11.6.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/1

---

SKLEP SVETA

z dne 6. decembra 2010

o stališču, ki ga Evropska Unija zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb v zvezi z nadomestitvijo Priloge II navedenega sporazuma o koordinaciji sistemov socialne varnosti

(2011/505/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(2)(b) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa 2002/309/ES, Euratom Sveta in Komisije glede Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo (1), in zlasti člena 2 Sklepa,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. junija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. junija 2002.

| (2) | Člen 18 Sporazuma določa, da lahko Skupni odbor na podlagi sklepa sprejme spremembe Sporazuma, med drugim tudi spremembe Priloge II k Sporazumu, ki ureja koordinacijo sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

(2)

Člen 18 Sporazuma določa, da lahko Skupni odbor na podlagi sklepa sprejme spremembe Sporazuma, med drugim tudi spremembe Priloge II k Sporazumu, ki ureja koordinacijo sistemov socialne varnosti.

| (3) | Za zagotovitev skladne in pravilne uporabe pravnih aktov Unije ter za preprečitev upravnih in morebitnih pravnih težav je treba Prilogo II k Sporazumu spremeniti, da bo vključevala tudi nove pravne akte Unije, na katere se Sporazum zdaj ne sklicuje. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev skladne in pravilne uporabe pravnih aktov Unije ter za preprečitev upravnih in morebitnih pravnih težav je treba Prilogo II k Sporazumu spremeniti, da bo vključevala tudi nove pravne akte Unije, na katere se Sporazum zdaj ne sklicuje.

| (4) | Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba Prilogo II in Protokol k navedeni prilogi kodificirati. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba Prilogo II in Protokol k navedeni prilogi kodificirati.

| (5) | Protokol o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, se uporablja za sklep. Protokol o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, se uporablja za ta sklep. |
| --- | --- |

(5)

Protokol o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, se uporablja za sklep. Protokol o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, se uporablja za ta sklep.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njima ne uporablja. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njima ne uporablja. V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (7) | Obveznosti iz sporazuma, ki sodijo v področje uporabe dela tri, naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, niso zavezujoče za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo kot obveznosti po pravu Unije, temveč se nadalje uporabljajo kot obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti med temi državami članicami in Švicarsko konfederacijo – |
| --- | --- |

(7)

Obveznosti iz sporazuma, ki sodijo v področje uporabe dela tri, naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, niso zavezujoče za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo kot obveznosti po pravu Unije, temveč se nadalje uporabljajo kot obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti med temi državami članicami in Švicarsko konfederacijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki ga Unija zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi člena 14 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb, temelji na osnutku Sklepa Skupnega odbora, ki je naveden v Prilogi I k temu sklepu.

Člen 2

Izjava, navedena v Prilogi II k temu sklepu, je potrjena in se v imenu Unije poda na Skupnem odboru ob tem, ko Skupni odbor sprejme svoj sklep iz člena 1.

V Bruslju, 6. decembra 2010

Za Svet

Predsednica

J. MILQUET

---

(1)  UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 114, 30.4.2002, str. 6.

2

---

PRILOGA I

OSNUTEK

SKLEP št. .../2010 SKUPNEGA ODBORA,

ustanovljenega na podlagi sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb

z dne ...

o nadomestitvi Priloge II k navedenemu sporazumu o koordinaciji sistemov socialne varnosti

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 18 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum je bil podpisan 21. junija 1999 in je začel veljati 1. junija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum je bil podpisan 21. junija 1999 in je začel veljati 1. junija 2002.

| (2) | Prilogo II k Sporazumu o koordinaciji sistemov socialne varnosti, ki je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 1/2006 z dne 6. julija 2006 (1), bi bilo treba zdaj posodobiti, da se upoštevajo novi pravni akti Evropske unije, ki so začeli veljati odtlej, zlasti Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2) in ukrepi, sprejeti za izvajanje navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Prilogo II k Sporazumu o koordinaciji sistemov socialne varnosti, ki je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 1/2006 z dne 6. julija 2006 (1), bi bilo treba zdaj posodobiti, da se upoštevajo novi pravni akti Evropske unije, ki so začeli veljati odtlej, zlasti Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2) in ukrepi, sprejeti za izvajanje navedene uredbe.

| (3) | Uredba (ES) št. 883/2004 je nadomestila Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 883/2004 je nadomestila Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (3).

| (4) | Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba Prilogo II k Sporazumu in Protokol k navedeni prilogi združiti v pravno zavezujoči prečiščeni različici. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba Prilogo II k Sporazumu in Protokol k navedeni prilogi združiti v pravno zavezujoči prečiščeni različici.

| (5) | Priloga II k Sporazumu bi se morala ohraniti skladno z razvojem ustreznih pravnih aktov v Evropski uniji – |
| --- | --- |

(5)

Priloga II k Sporazumu bi se morala ohraniti skladno z razvojem ustreznih pravnih aktov v Evropski uniji –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je sestavljen v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan po njegovem sprejetju.

V ..., ....

Za Skupni odbor

Predsednik

Sekretarji

PRILOGA

„PRILOGA II

KOORDINACIJA SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI

Člen 1

1.   Pogodbenici se strinjata, da v zvezi s koordinacijo sistemov socialne varnosti med seboj uporabljata pravne akte Evropske unije, ki so navedeni in spremenjeni v oddelku A te priloge, ali pravila, enakovredna takim aktom.

2.   Pojem „država(-e) članica(-e)“, ki ga vsebujejo pravni akti iz oddelka A te priloge, se razume tako, da poleg držav, ki jih zajemajo ustrezni akti Evropske unije, vključuje tudi Švico.

Člen 2

1.   Za namene uporabe določb te priloge pogodbenici ustrezno upoštevata prave akte Evropske unije, ki so navedeni v oddelku B te priloge.

2.   Za namene uporabe določb te priloge se pogodbenici seznanita s pravnimi akti Evropske unije, ki so navedeni v oddelku C te priloge.

Člen 3

1.   Posebne določbe, ki se nanašajo na prehodne ureditve v zvezi z zavarovanjem za primer brezposelnosti za državljane nekaterih držav članic Evropske unije, ki imajo švicarsko dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo manj kot eno leto, v zvezi s švicarskimi dodatki za osebe, ki potrebujejo pomoč, in v zvezi z dajatvami v okviru sistema poklicnega zavarovanja glede pokojnin za starost, preživele osebe in invalidnost, so opredeljene v Protokolu k tej prilogi.

2.   Protokol je sestavni del te priloge.

ODDELEK A:   NAVEDENI PRAVNI AKTI

| 1. | Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4 35), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog (5 36).

  Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 883/2004 prilagodi na naslednji način:







  (a) | oddelku I Priloge I se doda naslednje:
  ‚Švica

  Zakonodaja kantona v zvezi s predujmi preživnin na podlagi člena 131, odstavek 2, in člena 293, odstavek 2, Zveznega civilnega zakona.‘; |
| --- | --- | --- |

1.

Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4 35), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog (5 36).

Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 883/2004 prilagodi na naslednji način:

(a)

oddelku I Priloge I se doda naslednje:

‚Švica

Zakonodaja kantona v zvezi s predujmi preživnin na podlagi člena 131, odstavek 2, in člena 293, odstavek 2, Zveznega civilnega zakona.‘;

| (b) | oddelku I Priloge I se doda naslednje:
  ‚Švica

  Dodatki ob rojstvu in posvojitvi otroka v skladu z ustrezno zakonodajo kantona, ki temeljijo na členu 3, odstavek 2, Zveznega zakona o družinskih dodatkih.‘; |
| --- | --- |

(b)

oddelku I Priloge I se doda naslednje:

‚Švica

Dodatki ob rojstvu in posvojitvi otroka v skladu z ustrezno zakonodajo kantona, ki temeljijo na členu 3, odstavek 2, Zveznega zakona o družinskih dodatkih.‘;

| (c) | Prilogi II se doda naslednje:
  ‚Nemčija-Švica







  (a) | Konvencija o socialni varnosti z dne 25. februarja 1964, kakor je bila spremenjena z dopolnilnima konvencijama št. 1 z dne 9. septembra 1975 in št. 2 z dne 2. marca 1989:






  (i) | točka 9b, odstavek 1, št. 1–4 Končnega protokola (veljavna zakonodaja in pravica do zdravstvenih storitev za prebivalce nemške eksklave Büsingen); |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Prilogi II se doda naslednje:

‚Nemčija-Švica

(a)

Konvencija o socialni varnosti z dne 25. februarja 1964, kakor je bila spremenjena z dopolnilnima konvencijama št. 1 z dne 9. septembra 1975 in št. 2 z dne 2. marca 1989:

(i)

točka 9b, odstavek 1, št. 1–4 Končnega protokola (veljavna zakonodaja in pravica do zdravstvenih storitev za prebivalce nemške eksklave Büsingen);

| (ii) | točka 9e, odstavek 1(b), prvi, drugi in četrti stavek Končnega protokola (dostop do prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja v Nemčiji s premestitvijo v Nemčiji). |
| --- | --- |

(ii)

točka 9e, odstavek 1(b), prvi, drugi in četrti stavek Končnega protokola (dostop do prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja v Nemčiji s premestitvijo v Nemčiji).

| (b) | Konvencija o zavarovanju za primer brezposelnosti z dne 20. oktobra 1982, kakor je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 22. decembra 1992:






  (i) | člen 8(5), Nemčija (okrožje Büsingen) k stroškom dejanskih mest pri ukrepih spodbujanja zaposlovanja za delavce, ki so predmet te določbe, prispeva znesek, enakovreden prispevku kantona v skladu s švicarsko zakonodajo. |
| --- | --- | --- |

(b)

Konvencija o zavarovanju za primer brezposelnosti z dne 20. oktobra 1982, kakor je bila spremenjena z Dodatnim protokolom z dne 22. decembra 1992:

(i)

člen 8(5), Nemčija (okrožje Büsingen) k stroškom dejanskih mest pri ukrepih spodbujanja zaposlovanja za delavce, ki so predmet te določbe, prispeva znesek, enakovreden prispevku kantona v skladu s švicarsko zakonodajo.

Španija-Švica

Točka 17 Končnega protokola h Konvenciji o socialni varnosti z dne 13. oktobra 1969, kakor je bila spremenjena z Dopolnilno konvencijo z dne 11. junija 1982; osebe, ki so zavarovane v okviru španskega sistema zavarovanja, so na podlagi te določbe izvzete iz zahteve po vključitvi v švicarski sistem zdravstvenega zavarovanja.

Italija-Švica

Člen 9(1) Konvencije o socialni varnosti z dne 14. decembra 1962, kakor je bil spremenjen z Dopolnilno konvencijo št. 1 z dne 18. decembra 1963, Dopolnilnim sporazumom z dne 4. julija 1969, Dodatnim protokolom z dne 25. februarja 1974 in Dopolnilnim sporazumom št. 2 z dne 2. aprila 1980.‘;

| (d) | Prilogi IV se doda naslednje:
  ‚Švica‘; |
| --- | --- |

(d)

Prilogi IV se doda naslednje:

‚Švica‘;

| (e) | delu 1 Priloge VIII se doda naslednje:
  ‚Švica

  Vsi zahtevki za starostne pokojnine, pokojnine preživelih oseb in invalidske pokojnine v okviru osnovnega zavarovanja (Zvezni zakon o zavarovanju za starost in preživele osebe ter Zvezni zakon o invalidskem zavarovanju) kot tudi starostne pokojnine v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘; |
| --- | --- |

(e)

delu 1 Priloge VIII se doda naslednje:

‚Švica

Vsi zahtevki za starostne pokojnine, pokojnine preživelih oseb in invalidske pokojnine v okviru osnovnega zavarovanja (Zvezni zakon o zavarovanju za starost in preživele osebe ter Zvezni zakon o invalidskem zavarovanju) kot tudi starostne pokojnine v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘;

| (f) | delu 2 Priloge VIII se doda naslednje:
  ‚Švica

  Pokojnine za starost, preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘; |
| --- | --- |

(f)

delu 2 Priloge VIII se doda naslednje:

‚Švica

Pokojnine za starost, preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘;

| (g) | delu II Priloge IX se doda naslednje:
  ‚Švica

  Pokojnine za preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘; |
| --- | --- |

(g)

delu II Priloge IX se doda naslednje:

‚Švica

Pokojnine za preživele osebe in invalidnost v okviru zakonskega sistema poklicnega zavarovanja (Zvezni zakon o sistemu poklicnega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost).‘;

| (h) | Prilogi X se doda naslednje:






  ‚1. | Dodatne dajatve (Zvezni zakon o dodatnih dajatvah z dne 19. marca 1965) in podobne dajatve, ki jih predvideva zakonodaja kantona. |
| --- | --- | --- |

(h)

Prilogi X se doda naslednje:

‚1.

Dodatne dajatve (Zvezni zakon o dodatnih dajatvah z dne 19. marca 1965) in podobne dajatve, ki jih predvideva zakonodaja kantona.

| 2. | Pokojnine v primeru težkih socialnih razmer v okviru invalidskega zavarovanja (člen 28, pododstavek 1a Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959, kakor je bil spremenjen 7. oktobra 1994). |
| --- | --- |

2.

Pokojnine v primeru težkih socialnih razmer v okviru invalidskega zavarovanja (člen 28, pododstavek 1a Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959, kakor je bil spremenjen 7. oktobra 1994).

| 3. | Mešane dajatve v primeru brezposelnosti, za katere se ne plačujejo prispevki, kakor predpisuje zakonodaja kantona. |
| --- | --- |

3.

Mešane dajatve v primeru brezposelnosti, za katere se ne plačujejo prispevki, kakor predpisuje zakonodaja kantona.

| 4. | Izredne invalidske pokojnine, za katere se ne plačujejo prispevki, namenjene invalidnim osebam (člen 39 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959), za katere se pred nastopom njihove nezmožnosti za delo ni uporabljala švicarska zakonodaja na podlagi dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba.‘; |
| --- | --- |

4.

Izredne invalidske pokojnine, za katere se ne plačujejo prispevki, namenjene invalidnim osebam (člen 39 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju z dne 19. junija 1959), za katere se pred nastopom njihove nezmožnosti za delo ni uporabljala švicarska zakonodaja na podlagi dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba.‘;

| (i) | Prilogi XI se doda naslednje:
  ‚Švica







  1. | Člen 2 Zveznega zakona o zavarovanju za starost in preživele osebe in člen 1 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju, ki urejata prostovoljno zavarovanje v teh zavarovalnih panogah za švicarske državljane s stalnim prebivališčem v državah, ki niso predmet tega sporazuma, se uporabljata za osebe, ki ne prebivajo v Švici in so državljani drugih držav, za katere se uporablja ta sporazum, ter za begunce in osebe brez državljanstva, ki prebivajo na ozemlju teh držav, pri čemer so bile te osebe vključene v sistem prostovoljnega zavarovanja najpozneje eno leto po datumu, ko niso bile več krite z zavarovanjem za starost, preživele osebe ali invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let. |
| --- | --- | --- |

(i)

Prilogi XI se doda naslednje:

‚Švica

1.

Člen 2 Zveznega zakona o zavarovanju za starost in preživele osebe in člen 1 Zveznega zakona o invalidskem zavarovanju, ki urejata prostovoljno zavarovanje v teh zavarovalnih panogah za švicarske državljane s stalnim prebivališčem v državah, ki niso predmet tega sporazuma, se uporabljata za osebe, ki ne prebivajo v Švici in so državljani drugih držav, za katere se uporablja ta sporazum, ter za begunce in osebe brez državljanstva, ki prebivajo na ozemlju teh držav, pri čemer so bile te osebe vključene v sistem prostovoljnega zavarovanja najpozneje eno leto po datumu, ko niso bile več krite z zavarovanjem za starost, preživele osebe ali invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let.

| 2. | Kadar oseba ni več zavarovana v okviru švicarskega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let, ima še vedno pravico do nadaljnjega zavarovanja ob soglasju delodajalca, če v državi, za katero se ta sporazum ne uporablja, dela za delodajalca iz Švice in če predloži vlogo v ta namen v šestih mesecih od datuma prekinitve zavarovanja. |
| --- | --- |

2.

Kadar oseba ni več zavarovana v okviru švicarskega zavarovanja za starost, preživele osebe in invalidnost po neprekinjeni zavarovalni dobi najmanj petih let, ima še vedno pravico do nadaljnjega zavarovanja ob soglasju delodajalca, če v državi, za katero se ta sporazum ne uporablja, dela za delodajalca iz Švice in če predloži vlogo v ta namen v šestih mesecih od datuma prekinitve zavarovanja.

| 3. | Obvezno zavarovanje v okviru švicarskega zdravstvenega zavarovanja in možne izjeme






  (a) | Švicarske pravne določbe, ki urejajo obvezno zdravstveno zavarovanje, se uporabljajo za naslednje osebe, ki nimajo stalnega prebivališča v Švici:






  (i) | osebe, za katere se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obvezno zavarovanje v okviru švicarskega zdravstvenega zavarovanja in možne izjeme

(a)

Švicarske pravne določbe, ki urejajo obvezno zdravstveno zavarovanje, se uporabljajo za naslednje osebe, ki nimajo stalnega prebivališča v Švici:

(i)

osebe, za katere se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe;

| (ii) | osebe, za katere bo Švica nosila stroške dajatev v skladu s členi 24, 25, 26 Uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

osebe, za katere bo Švica nosila stroške dajatev v skladu s členi 24, 25, 26 Uredbe;

| (iii) | osebe, ki prejemajo švicarske dajatve iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti; |
| --- | --- |

(iii)

osebe, ki prejemajo švicarske dajatve iz naslova zavarovanja za primer brezposelnosti;

| (iv) | družinski člani oseb, navedenih pod (i) in (iii), kot tudi zaposlenih ali samozaposlenih oseb, ki stalno prebivajo v Švici in so zavarovane v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Španija, Madžarska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

(iv)

družinski člani oseb, navedenih pod (i) in (iii), kot tudi zaposlenih ali samozaposlenih oseb, ki stalno prebivajo v Švici in so zavarovane v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Španija, Madžarska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo;

| (v) | družinski člani oseb, navedenih pod (ii), ali upokojenca, ki stalno prebiva v Švici in je zavarovan v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(v)

družinski člani oseb, navedenih pod (ii), ali upokojenca, ki stalno prebiva v Švici in je zavarovan v okviru švicarskega sistema zdravstvenega zavarovanja, razen če ti družinski člani prebivajo v eni od naslednjih držav: Danska, Portugalska, Švedska ali Združeno kraljestvo.

Kot družinski člani se štejejo tiste osebe, ki so opredeljene kot družinski člani po zakonodaji države stalnega prebivališča.

| (b) | Osebe, navedene pod (a), so lahko na podlagi zahtevka oproščene obveznega zavarovanja, če in v kolikor stalno prebivajo v eni od naslednjih držav in lahko dokažejo, da so upravičene do kritja v primeru bolezni: Nemčija, Francija, Italija, Avstrija in, za osebe, navedene pod (a) (iv) in (v), Finska, ter za osebe, navedene pod (a)(ii), Portugalska.
  Ta zahtevek






  (aa) | mora biti predložen v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti obveznosti sklenitve zavarovanja v Švici. Če je v utemeljenih primerih zahtevek predložen po tem roku, oprostitev začne veljati po nastopu obveznosti zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

Osebe, navedene pod (a), so lahko na podlagi zahtevka oproščene obveznega zavarovanja, če in v kolikor stalno prebivajo v eni od naslednjih držav in lahko dokažejo, da so upravičene do kritja v primeru bolezni: Nemčija, Francija, Italija, Avstrija in, za osebe, navedene pod (a) (iv) in (v), Finska, ter za osebe, navedene pod (a)(ii), Portugalska.

Ta zahtevek

(aa)

mora biti predložen v treh mesecih od datuma začetka veljavnosti obveznosti sklenitve zavarovanja v Švici. Če je v utemeljenih primerih zahtevek predložen po tem roku, oprostitev začne veljati po nastopu obveznosti zavarovanja;

| (bb) | velja za vse družinske člane, ki prebivajo v isti državi. |
| --- | --- |

(bb)

velja za vse družinske člane, ki prebivajo v isti državi.

| 4. | Kadar je oseba, za katero se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe, na podlagi uporabe člena 3(b) predmet pravnih določb druge države članice, ki je vključena v ta sporazum, za namene zavarovanja za primer bolezni, potem si stroške teh storitev za nepoklicne nesreče enakomerno delita švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni ter pristojna ustanova zdravstvenega zavarovanja, če ima oseba pravico do storitev obeh ustanov. Švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni bo v primeru poklicnih nesreč, nesreč na poti v službo ali poklicnih bolezni nosila vse stroške, četudi je oseba upravičena do dajatev s strani organa zdravstvenega zavarovanja v državi stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

4.

Kadar je oseba, za katero se uporabljajo švicarske pravne določbe iz naslova II Uredbe, na podlagi uporabe člena 3(b) predmet pravnih določb druge države članice, ki je vključena v ta sporazum, za namene zavarovanja za primer bolezni, potem si stroške teh storitev za nepoklicne nesreče enakomerno delita švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni ter pristojna ustanova zdravstvenega zavarovanja, če ima oseba pravico do storitev obeh ustanov. Švicarska zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni bo v primeru poklicnih nesreč, nesreč na poti v službo ali poklicnih bolezni nosila vse stroške, četudi je oseba upravičena do dajatev s strani organa zdravstvenega zavarovanja v državi stalnega prebivališča.

| 5. | Osebe, ki v Švici delajo, vendar v tej državi ne prebivajo, in imajo zakonsko zavarovalno kritje v svoji državi stalnega prebivališča v skladu s točko 3(b), pa tudi njihovi družinski člani, lahko med začasnim bivanjem v Švici koristijo določbe člena 19 Uredbe. |
| --- | --- |

5.

Osebe, ki v Švici delajo, vendar v tej državi ne prebivajo, in imajo zakonsko zavarovalno kritje v svoji državi stalnega prebivališča v skladu s točko 3(b), pa tudi njihovi družinski člani, lahko med začasnim bivanjem v Švici koristijo določbe člena 19 Uredbe.

| 6. | Za uporabo členov 18, 19, 20 in 27 Uredbe v Švici bo pristojna zavarovalnica krila vse zaračunane stroške. |
| --- | --- |

6.

Za uporabo členov 18, 19, 20 in 27 Uredbe v Švici bo pristojna zavarovalnica krila vse zaračunane stroške.

| 7. | Obdobja zavarovanja za dnevna nadomestila, dopolnjena v okviru zavarovalnega sistema druge države, za katero se uporablja ta sporazum, se upoštevajo zaradi zmanjšanja ali zvišanja morebitne rezerve zavarovanja za dnevna nadomestila v primeru materinstva ali bolezni, če se oseba zavaruje pri švicarski zavarovalnici v treh mesecih od prenehanja zavarovalnega kritja v drugi državi. |
| --- | --- |

7.

Obdobja zavarovanja za dnevna nadomestila, dopolnjena v okviru zavarovalnega sistema druge države, za katero se uporablja ta sporazum, se upoštevajo zaradi zmanjšanja ali zvišanja morebitne rezerve zavarovanja za dnevna nadomestila v primeru materinstva ali bolezni, če se oseba zavaruje pri švicarski zavarovalnici v treh mesecih od prenehanja zavarovalnega kritja v drugi državi.

| 8. | Kadar je oseba, ki je bila redno zaposlena ali samozaposlena v Švici in je s svojo dejavnostjo pokrivala svoje življenjske potrebe, morala zaradi nezgode ali bolezni svojo dejavnost opustiti in zanjo ne velja več švicarska zakonodaja o invalidskem zavarovanju, se šteje, da je ta oseba zavarovana s tem zavarovanjem za pridobitev pravice do rehabilitacijskih ukrepov do začetka izplačevanja invalidske pokojnine in za obdobje izvajanja teh ukrepov, pod pogojem da ni začela opravljati nove dejavnosti zunaj Švice.‘ |
| --- | --- |

8.

Kadar je oseba, ki je bila redno zaposlena ali samozaposlena v Švici in je s svojo dejavnostjo pokrivala svoje življenjske potrebe, morala zaradi nezgode ali bolezni svojo dejavnost opustiti in zanjo ne velja več švicarska zakonodaja o invalidskem zavarovanju, se šteje, da je ta oseba zavarovana s tem zavarovanjem za pridobitev pravice do rehabilitacijskih ukrepov do začetka izplačevanja invalidske pokojnine in za obdobje izvajanja teh ukrepov, pod pogojem da ni začela opravljati nove dejavnosti zunaj Švice.‘

| 2. | Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6).

  Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 987/2009 prilagodi na naslednji način:







  (a) | Prilogi 1 se doda naslednje:
  ‚Dogovor med Švico in Francijo z dne 26. oktobra 2004 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva
  Dogovor med Švico in Italijo z dne 20. decembra 2005 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva‘. |
| --- | --- | --- |

2.

Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6).

Za namene tega sporazuma se Uredba (ES) št. 987/2009 prilagodi na naslednji način:

(a)

Prilogi 1 se doda naslednje:

‚Dogovor med Švico in Francijo z dne 26. oktobra 2004 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva

Dogovor med Švico in Italijo z dne 20. decembra 2005 o določitvi posebnih postopkov za povračilo dajatev zdravstvenega varstva‘.

| 3. | Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 592/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 (8), kakor se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa, in pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali št. 987/2009 oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti. |
| --- | --- |

3.

Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (7), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 592/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 (8), kakor se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa, in pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali št. 987/2009 oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti.

| 4. | Uredba Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (9), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 120/2009 z dne 9. februarja 2009 (10), kakor se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa, ter pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali št. 987/2009 oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti. |
| --- | --- |

4.

Uredba Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (9), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 120/2009 z dne 9. februarja 2009 (10), kakor se je uporabljala med Švico in državami članicami pred začetkom veljavnosti tega sklepa, ter pri sklicih nanjo v uredbah (ES) št. 883/2004 ali št. 987/2009 oziroma kadar so se zadevni primeri zgodili v preteklosti.

| 5. | Direktiva Sveta 98/49/ES z dne 29. junija 1998 o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih oseb, ki se gibljejo v Skupnosti (11). |
| --- | --- |

5.

Direktiva Sveta 98/49/ES z dne 29. junija 1998 o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih oseb, ki se gibljejo v Skupnosti (11).

ODDELEK B:   PRAVNI AKTI, KI JIH POGODBENICI USTREZNO UPOŠTEVATA

| 1. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

1.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| 2. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (13). |
| --- | --- |

2.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (13).

| 3. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A3 z dne 17. decembra 2009 o seštevanju neprekinjenih dob napotitve, dopolnjenih v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

3.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. A3 z dne 17. decembra 2009 o seštevanju neprekinjenih dob napotitve, dopolnjenih v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| 4. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

4.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| 5. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (16). |
| --- | --- |

5.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (16).

| 6. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (17). |
| --- | --- |

6.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (17).

| 7. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (18). |
| --- | --- |

7.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (18).

| 8. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H3 z dne 15. oktobra 2009 o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19). |
| --- | --- |

8.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H3 z dne 15. oktobra 2009 o datumu, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev iz člena 90 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (19).

| 9. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H4 z dne 22. decembra 2009 o sestavi in načinih dela Revizijskega odbora Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (20). |
| --- | --- |

9.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H4 z dne 22. decembra 2009 o sestavi in načinih dela Revizijskega odbora Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (20).

| 10. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H5 z dne 18. marca 2010 o sodelovanju v boju proti goljufijam in napakam v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o koordinaciji sistemov socialne varnosti (21). |
| --- | --- |

10.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. H5 z dne 18. marca 2010 o sodelovanju v boju proti goljufijam in napakam v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o koordinaciji sistemov socialne varnosti (21).

| 11. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (22). |
| --- | --- |

11.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (22).

| 12. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega sodelovanja (23). |
| --- | --- |

12.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega sodelovanja (23).

| 13. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (24). |
| --- | --- |

13.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (24).

| 14. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (EC) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (25). |
| --- | --- |

14.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (EC) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

| 15. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S4 z dne 2. oktobra 2009 o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (26). |
| --- | --- |

15.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S4 z dne 2. oktobra 2009 o postopkih povračil za izvajanje členov 35 in 41 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (26).

| 16. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S5 z dne 2. oktobra 2009 o razlagi pojma „storitve“ po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za bolezen ali materinstvo v skladu s členi 17, 19, 20 in 22, členom 24(1), členoma 25 in 26, členom 27(1), (3), (4) in (5), členoma 28 in 34 ter členom 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter o izračunu zneskov za povračilo v skladu s členi 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27). |
| --- | --- |

16.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S5 z dne 2. oktobra 2009 o razlagi pojma „storitve“ po členu 1(va) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za bolezen ali materinstvo v skladu s členi 17, 19, 20 in 22, členom 24(1), členoma 25 in 26, členom 27(1), (3), (4) in (5), členoma 28 in 34 ter členom 36(1) in (2) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter o izračunu zneskov za povračilo v skladu s členi 62, 63 in 64 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

| 17. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S6 z dne 22. decembra 2009 o prijavi v državi članici stalnega prebivališča v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 987/2009 in pripravi seznamov iz člena 64(4) Uredbe (ES) št. 987/2009 (28). |
| --- | --- |

17.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S6 z dne 22. decembra 2009 o prijavi v državi članici stalnega prebivališča v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 987/2009 in pripravi seznamov iz člena 64(4) Uredbe (ES) št. 987/2009 (28).

| 18. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S7 z dne 22. decembra 2009 o prehodu z uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi postopkov za povračilo (29). |
| --- | --- |

18.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. S7 z dne 22. decembra 2009 o prehodu z uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi postopkov za povračilo (29).

| 19. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (30). |
| --- | --- |

19.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (30).

| 20. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (31). |
| --- | --- |

20.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (31).

| 21. | Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma „delna brezposelnost“, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (32). |
| --- | --- |

21.

Sklep Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma „delna brezposelnost“, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (32).

ODDELEK C:   PRAVNI AKTI, S KATERIMI STA POGODBENICI SEZNANJENI

| 1. | Priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (33). |
| --- | --- |

1.

Priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (33).

| 2. | Priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (34). |
| --- | --- |

2.

Priporočilo Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (34).

PROTOKOL

k prilogi II k sporazumu

I.   Zavarovanje za primer brezposelnosti

Naslednji dogovori se uporabljajo za delavce, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, do 30. aprila 2011 in za delavce, ki so državljani Republike Bolgarije in Romunije, do 31. maja 2016.

| 1. | Naslednja pravila se uporabljajo v zvezi z zavarovanjem za primer brezposelnosti za delavce, ki imajo dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo manj kot eno leto.






  1.1 | Samo delavci, ki so plačali prispevke v Švici za minimalno obdobje, ki ga predpisuje Zvezni zakon o zavarovanju za primer brezposelnosti in nadomestilih za insolventnost (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI) (4 35), in ki poleg tega izpolnjujejo druge pogoje za upravičenost do dajatve za brezposelnost, imajo pravico do prejemanja take dajatve na podlagi zavarovanja za primer brezposelnosti pod zakonsko določenimi pogoji. |
| --- | --- | --- |

1.

Naslednja pravila se uporabljajo v zvezi z zavarovanjem za primer brezposelnosti za delavce, ki imajo dovoljenje za prebivanje z veljavnostjo manj kot eno leto.

1.1

Samo delavci, ki so plačali prispevke v Švici za minimalno obdobje, ki ga predpisuje Zvezni zakon o zavarovanju za primer brezposelnosti in nadomestilih za insolventnost (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI) (4 35), in ki poleg tega izpolnjujejo druge pogoje za upravičenost do dajatve za brezposelnost, imajo pravico do prejemanja take dajatve na podlagi zavarovanja za primer brezposelnosti pod zakonsko določenimi pogoji.

| 1.2 | Del prispevkov, ki se obračunajo za delavce, katerih obdobje plačevanja prispevkov je prekratko, da bi omogočalo pridobitev pravice do dajatve za brezposelnost v Švici pod 1.1, se povrne njihovim državam izvora v skladu z določbami 1.3, kar prispeva k stroškom dajatev, ki se tem delavcem zagotovijo v primeru popolne brezposelnosti; ti delavci potem niso upravičeni do dajatve v primeru popolne brezposelnosti v Švici. Upravičeni pa so do dodatkov za slabe vremenske razmere in v primeru insolventnosti delodajalca. Dajatve v primeru popolne brezposelnosti izplača država izvora pod pogojem, da so zadevni delavci na razpolago za delo. Zavarovalne dobe, dopolnjene v Švici, se upoštevajo na enak način, kot če bi bile dopolnjene v državi izvora. |
| --- | --- |

1.2

Del prispevkov, ki se obračunajo za delavce, katerih obdobje plačevanja prispevkov je prekratko, da bi omogočalo pridobitev pravice do dajatve za brezposelnost v Švici pod 1.1, se povrne njihovim državam izvora v skladu z določbami 1.3, kar prispeva k stroškom dajatev, ki se tem delavcem zagotovijo v primeru popolne brezposelnosti; ti delavci potem niso upravičeni do dajatve v primeru popolne brezposelnosti v Švici. Upravičeni pa so do dodatkov za slabe vremenske razmere in v primeru insolventnosti delodajalca. Dajatve v primeru popolne brezposelnosti izplača država izvora pod pogojem, da so zadevni delavci na razpolago za delo. Zavarovalne dobe, dopolnjene v Švici, se upoštevajo na enak način, kot če bi bile dopolnjene v državi izvora.

| 1.3 | Del prispevkov, ki se obračunajo za delavce, navedene pod 1.2, se povrne na letni ravni v skladu z naslednjimi določbami:






  (a) | skupni prispevki teh delavcev se izračunajo po posameznih državah na podlagi letnega števila zaposlenih delavcev in povprečnih letnih prispevkov, ki so bili plačani za vsakega delavca (prispevki delodajalca in prispevki za zaposlenega); |
| --- | --- | --- |

1.3

Del prispevkov, ki se obračunajo za delavce, navedene pod 1.2, se povrne na letni ravni v skladu z naslednjimi določbami:

(a)

skupni prispevki teh delavcev se izračunajo po posameznih državah na podlagi letnega števila zaposlenih delavcev in povprečnih letnih prispevkov, ki so bili plačani za vsakega delavca (prispevki delodajalca in prispevki za zaposlenega);

| (b) | od tako izračunanega zneska se del, ki ustreza sorazmernemu deležu, izraženemu v obliki dajatve za brezposelnost kot odstotek vseh dodatkov, navedenih pod 1.2, povrne državam izvora delavcev, del pa zadrži Švica kot rezervo za poznejše dajatve (5 36); |
| --- | --- |

(b)

od tako izračunanega zneska se del, ki ustreza sorazmernemu deležu, izraženemu v obliki dajatve za brezposelnost kot odstotek vseh dodatkov, navedenih pod 1.2, povrne državam izvora delavcev, del pa zadrži Švica kot rezervo za poznejše dajatve (5 36);

| (c) | Švica na letni osnovi predloži izjavo, ki dokazuje povračilo prispevkov. Če države izvora tako zahtevajo, pri tem navede tudi osnove za izračun in povrnjene zneske. Države izvora vsako leto obvestijo Švico o številu prejemnikov dajatve za brezposelnost, kakor je navedeno pod 1.2. |
| --- | --- |

(c)

Švica na letni osnovi predloži izjavo, ki dokazuje povračilo prispevkov. Če države izvora tako zahtevajo, pri tem navede tudi osnove za izračun in povrnjene zneske. Države izvora vsako leto obvestijo Švico o številu prejemnikov dajatve za brezposelnost, kakor je navedeno pod 1.2.

| 2. | Če določena država članica, na katero se nanaša ta dogovor, naleti na težave zaradi izteka dogovorov za povračilo prispevkov oziroma če ima Švica težave pri dogovorih glede seštevanja dob, lahko katera koli pogodbenica zadevo naslovi na Skupni odbor. |
| --- | --- |

2.

Če določena država članica, na katero se nanaša ta dogovor, naleti na težave zaradi izteka dogovorov za povračilo prispevkov oziroma če ima Švica težave pri dogovorih glede seštevanja dob, lahko katera koli pogodbenica zadevo naslovi na Skupni odbor.

II.   Dodatki za osebe, ki potrebujejo pomoč

Dodatki za osebe, ki potrebujejo pomoč, dodeljeni v skladu s švicarskim Zveznim zakonom o zavarovanju za invalidnost z dne 19. junija 1959 (LAI) ter v skladu z Zveznim zakonom o pokojninah za starost in preživele osebe z dne 20. decembra 1946 (LAVS), kakor je bil spremenjen 8. oktobra 1999, se zagotovijo samo, če zadevna oseba stalno prebiva v Švici.

III.   Sistem poklicnega zavarovanja, ki se nanaša na pokojnine za starost, preživele osebe in invalidnost

Ne glede na člen 10(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 se pridobljena dajatev, zagotovljena na podlagi Zveznega zakona o prostem prehodu znotraj sistema poklicnega zavarovanja glede pokojnin za starost, preživele osebe in invalidnost (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité) z dne 17. decembra 1993, izplača na zahtevo zaposlene ali samozaposlene osebe, ki namerava za stalno zapustiti Švico in za katero se v skladu z naslovom II Uredbe ne bo več uporabljala švicarska zakonodaja, pod pogojem, da Švico zapusti v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma“.

---

(1)  UL L 270, 29.9.2006, str. 67.

1

(2)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

3

(4)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 284, 30.10.2009, str. 43.

5

(6)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

6

(7)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

7

(8)  UL L 177, 4.7.2008, str. 1.

8

(9)  UL L 74, 27.3.1972, str. 2.

9

(10)  UL L 39, 10.2.2009, str. 29.

10

(11)  UL L 209, 25.7.1998, str. 46.

11

(12)  UL C 106, 24.4.2010, str. 1.

12

(13)  UL C 106, 24.4.2010, str. 5.

13

(14)  UL C 149, 8.6.2010, str. 3.

14

(15)  UL C 106, 24.4.2010, str. 9.

15

(16)  UL C 106, 24.4.2010, p. 11.

16

(17)  UL C 106, 24.4.2010, str. 13.

17

(18)  UL C 106, 24.4.2010, str. 17.

18

(19)  UL C 106, 24.4.2010, str. 56.

19

(20)  UL C 107, 27.4.2010, str. 3.

20

(21)  UL C 149, 8.6.2010, str. 5.

21

(22)  UL C 106, 24.4.2010, str. 21.

22

(23)  UL C 106, 24.4.2010, str. 23.

23

(24)  UL C 106, 24.4.2010, str. 26.

24

(25)  UL C 106, 24.4.2010, str. 40.

25

(26)  UL C 106, 24.4.2010, str. 52.

26

(27)  UL C 106, 24.4.2010, str. 54.

27

(28)  UL C 107, 27.4.2010, str. 6.

28

(29)  UL C 107, 27.4.2010, str. 8.

29

(30)  UL C 106, 24.4.2010, str. 42.

30

(31)  UL C 106, 24.4.2010, str. 43.

31

(32)  UL C 106, 24.4.2010, str. 45.

32

(33)  UL C 106, 24.4.2010, str. 49.

33

(34)  UL C 106, 24.4.2010, str. 51.

34

(35)  Trenutno 12 mesecev.

35

(36)  Povrnjeni prispevki za delavce, ki bodo uveljavljali svojo pravico do dajatve za brezposelnost v Švici, potem ko so prispevke plačevali najmanj 12 mesecev – v več obdobjih prebivanja – v obdobju dveh let.

36

---

PRILOGA II

IZJAVA

o izjavi o sodelovanju Švice v komisijah

Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov iz druge alinee Izjave o sodelovanju Švice v komisijah (UL L 114, 30.4.2002, str. 72) je preimenovana v Upravno komisijo za koordinacijo sistemov socialne varnosti s členom 71 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta.

---

UREDBE

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 817/2011

z dne 11. avgusta 2011

o prepovedi ribolova na morskega menka v vodah EU in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | USK/567EI. |
| Vrsta | morski menek (Brosme brosme) |
| Cona | vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII |
| Datum | 9.7.2011 |

Št.

26/T&Q

Država članica

Francija

Stalež

USK/567EI.

Vrsta

morski menek (Brosme brosme)

Cona

vode EU in mednarodne vode območij V, VI in VII

Datum

9.7.2011

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/14

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 818/2011

z dne 11. avgusta 2011

o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb in VIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2011

Za Komisijo V imene predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | HAD/5BC6A. |
| Vrsta | Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Cona | vode EU in mednarodne vode območij Vb in VIa |
| Datum | 4.7.2011 |

Št.

25/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

HAD/5BC6A.

Vrsta

Vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

Cona

vode EU in mednarodne vode območij Vb in VIa

Datum

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 819/2011

z dne 11. avgusta 2011

o prepovedi ribolova na saja v območju VI ter vodah EU in mednarodnih vodah območij Vb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Španije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 57/2011 z dne 18. januarja 2011 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2011 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU (2), določa kvote za leto 2011.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala kvota, dodeljena za leto 2011.

| (3) | Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ribolovne dejavnosti za navedeni stalež prepovedati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2011 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz Priloge k tej uredbi. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. avgusta 2011

Za Komisijo V imene predsednika

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

| Št. | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Stalež | POK/56-14 |
| Vrsta | Saj (Pollachius virens) |
| Cona | VI; vode EU in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV |
| Datum | 4.7.2011 |

Št.

24/T&Q

Država članica

Španija

Stalež

POK/56-14

Vrsta

Saj (Pollachius virens)

Cona

VI; vode EU in mednarodne vode območij Vb, XII in XIV

Datum

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/18

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 820/2011

z dne 16. avgusta 2011

o odobritvi aktivne snovi terbutilazin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Terbutilazin je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Terbutilazin je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje druge in tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in vzpostavljata seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval terbutilazin. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje druge in tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in vzpostavljata seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval terbutilazin.

| (3) | V skladu s členom 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1095/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1490/2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS ter Uredbe (ES) št. 2229/2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (6) je prijavitelj v dveh mesecih po začetku veljavnosti navedene uredbe umaknil predlog za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zato je bila za nevključitev terbutilazina sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (7). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1095/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1490/2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS ter Uredbe (ES) št. 2229/2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (6) je prijavitelj v dveh mesecih po začetku veljavnosti navedene uredbe umaknil predlog za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zato je bila za nevključitev terbutilazina sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (7).

| (4) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I. |
| --- | --- |

(4)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I.

| (5) | Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (6) | Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 3. februarja 2010 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 20. decembra 2010 Komisiji predložila svoj sklep o terbutilazinu (8). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu terbutilazina. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je ocenilo dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 3. februarja 2010 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 20. decembra 2010 Komisiji predložila svoj sklep o terbutilazinu (8). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu terbutilazina.

| (7) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo terbutilazin, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se terbutilazin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri. |
| --- | --- |

(7)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo terbutilazin, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se terbutilazin v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri.

| (8) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve.

| (9) | Brez poseganja v sklep, da je treba terbutilazin odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v sklep, da je treba terbutilazin odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave.

| (10) | Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(10)

Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (11) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo terbutilazin. Države članice morajo veljavne registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(11)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo terbutilazin. Države članice morajo veljavne registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (12) | Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (9), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(12)

Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (9), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi.

| (13) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (10). |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (10).

| (14) | Odločba 2008/934/ES določa nevključitev terbutilazina in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o terbutilazinu. Odločbo 2008/934/ES je zato primerno ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Odločba 2008/934/ES določa nevključitev terbutilazina in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o terbutilazinu. Odločbo 2008/934/ES je zato primerno ustrezno spremeniti.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov terbutilazin, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 30. junija 2012 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo terbutilazin kot aktivno snov.

Do navedenega datuma morajo zlasti preveriti, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k tej uredbi, z izjemo tistih iz dela B stolpca o posebnih določbah navedene priloge, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje terbutilazin kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, in najpozneje do 31. decembra 2011 v skladu z enotnimi načeli iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju dela B stolpca o posebnih določbah Priloge I k tej uredbi ponovno ocenijo sredstvo. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje terbutilazin kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje terbutilazin kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje terbutilazin kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje terbutilazin kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Spremembe Odločbe 2008/934/ES

V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica o terbutilazinu.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

2

(3)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

3

(4)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

4

(5)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

5

(6)  UL L 246, 21.9.2007, str. 19.

6

(7)  UL L 333, 11.12.2008, str. 11.

7

(8)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov za aktivno snov terbutilazin. EFSA Journal 2011;9(1):1969. [133 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

8

EFSA Journal

(9)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

9

(10)  UL L 153, 11.6.2011, str. 1.

10

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| terbutilazin
  št. CAS 5915-41-3
  št. CIPAC 234 | N2-tert-butyl-6-chloro-N4-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine | ≥ 950 g/kg
  nečistoče: | propazin ne več kot 10 g/kg |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

terbutilazin

št. CAS 5915-41-3

št. CIPAC 234

N2-tert-butyl-6-chloro-N4-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine

≥ 950 g/kg

nečistoče:

propazin ne več kot 10 g/kg

| | atrazin ne več kot 1 g/kg |
| --- | --- |

atrazin ne več kot 1 g/kg

| | simazin ne več kot 30 g/kg |
| --- | --- |

simazin ne več kot 30 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu terbutilazina in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:

| (a) | zaščito podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; |
| --- | --- |

(a)

zaščito podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami;

| (b) | tveganje za sesalce in deževnike. |
| --- | --- |

(b)

tveganje za sesalce in deževnike.

Pogoji uporabe vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja in obveznost za izvajanje programov spremljanja, da se po potrebi preveri morebitno onesnaženje podtalnice na občutljivih območjih.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | specifikaciji tehničnega materiala v tržni proizvodnji, vključno z informacijami o relevantnosti nečistoč; |
| --- | --- |

1.

specifikaciji tehničnega materiala v tržni proizvodnji, vključno z informacijami o relevantnosti nečistoč;

| 2. | enakovrednosti specifikacij tehničnega materiala v tržni proizvodnji in specifikacij testne snovi, uporabljene v študijah toksičnosti; |
| --- | --- |

2.

enakovrednosti specifikacij tehničnega materiala v tržni proizvodnji in specifikacij testne snovi, uporabljene v študijah toksičnosti;

| 3. | oceni izpostavljenosti podtalnice neopredeljenim metabolitom LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6; |
| --- | --- |

3.

oceni izpostavljenosti podtalnice neopredeljenim metabolitom LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6;

| 4. | relevantnosti metabolitov MT1 (N-terc-butil-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(terc-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali 6-hidroksi -N2-etil-N4- terc-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(terc-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol or N-terc-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazin-2,4-diamin), ter neopredeljenih metabolitov LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6 glede raka, če je terbutilazin v Uredbi (ES) št. 1272/2008 razvrščen v „sum povzročitve raka“. |
| --- | --- |

4.

relevantnosti metabolitov MT1 (N-terc-butil-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(terc-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali 6-hidroksi -N2-etil-N4- terc-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(terc-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol or N-terc-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazin-2,4-diamin), ter neopredeljenih metabolitov LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6 glede raka, če je terbutilazin v Uredbi (ES) št. 1272/2008 razvrščen v „sum povzročitve raka“.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji predloži informacije iz točk 1 in 2 do 30. junija 2012, informacije iz točke 3 do 30. junija 2013, informacije iz točke 4 pa v šestih mesecih od obvestila o odločitvi o razvrstitvi navedene snovi.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Številka | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | terbutilazin
  št. CAS 5915-41-3
  št. CIPAC 234 | N2-tert-butyl-6-chloro-N4-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine | ≥ 950 g/kg
  nečistoče: | propazin ne več kot 10 g/kg |

Številka

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„16

terbutilazin

št. CAS 5915-41-3

št. CIPAC 234

N2-tert-butyl-6-chloro-N4-ethyl-1,3,5-triazine-2,4-diamine

≥ 950 g/kg

nečistoče:

propazin ne več kot 10 g/kg

| | atrazin ne več kot 1 g/kg |
| --- | --- |

atrazin ne več kot 1 g/kg

| | simazin ne več kot 30 g/kg |
| --- | --- |

simazin ne več kot 30 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot herbicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu terbutilazina in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice zlasti pozorne na:

| (a) | zaščito podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami; |
| --- | --- |

(a)

zaščito podtalnice, kadar se aktivna snov uporablja na območjih z občutljivimi tlemi in/ali podnebnimi razmerami;

| (b) | tveganje za sesalce in deževnike. |
| --- | --- |

(b)

tveganje za sesalce in deževnike.

Pogoji uporabe vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja in obveznost za izvajanje programov spremljanja, da se po potrebi preveri morebitno onesnaženje podtalnice na občutljivih območjih.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji z ustreznimi analitskimi podatki, vključno z informacijami o pomembnosti nečistoč; |
| --- | --- |

1.

specifikacijah tehničnega materiala v tržni proizvodnji z ustreznimi analitskimi podatki, vključno z informacijami o pomembnosti nečistoč;

| 2. | enakovrednosti specifikacij tehničnega materiala v tržni proizvodnji in specifikacij testne snovi, uporabljene v študijah toksičnosti; |
| --- | --- |

2.

enakovrednosti specifikacij tehničnega materiala v tržni proizvodnji in specifikacij testne snovi, uporabljene v študijah toksičnosti;

| 3. | oceni izpostavljenosti podtalnice neopredeljenim metabolitom LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6; |
| --- | --- |

3.

oceni izpostavljenosti podtalnice neopredeljenim metabolitom LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6;

| 4. | relevantnosti metabolitov MT1 (N-terc-butil-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(terc-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali 6-hidroksi -N2-etil-N4- terc-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(terc-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali N-terc-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazin-2,4-diamin), ter neopredeljenih metabolitov LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6 glede raka, če je terbutilazin v Uredbi (ES) št. 1272/2008 razvrščen v ,sum povzročitve raka. |
| --- | --- |

4.

relevantnosti metabolitov MT1 (N-terc-butil-6-kloro-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT 13 (4-(terc-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali 6-hidroksi -N2-etil-N4- terc-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamin), MT14 (4-amino-6-(terc-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol ali N-terc-butil-6-hidroksi-1,3,5-triazin-2,4-diamin), ter neopredeljenih metabolitov LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 in LM6 glede raka, če je terbutilazin v Uredbi (ES) št. 1272/2008 razvrščen v ,sum povzročitve raka.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji predloži informacije iz točk 1 in 2 do 30. junija 2012, informacije iz točke 3 do 30. junija 2013, informacije iz točke 4 pa v šestih mesecih od obvestila o odločitvi o razvrstitvi navedene snovi.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 821/2011

z dne 16. avgusta 2011

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije („Unija“),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Dne 4. decembra 2010 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka za uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. decembra 2010 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka za uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“ ali „zadevna država“) v Unijo.

| (2) | Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 22. oktobra 2010 vložila družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 22. oktobra 2010 vložila družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

2.   Strani, ki jih postopek zadeva

| (3) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike ZDA uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce v Uniji, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike ZDA uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (5) | Komisija je poslala vprašalnike štirim znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. Trije od teh proizvajalcev izvoznikov so predložili izpolnjene vprašalnike. Četrti proizvajalec izvoznik je odklonil sodelovanje v preiskavi in je bil posledično obveščen, da bo obravnavan kot nesodelujoča družba v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je poslala vprašalnike štirim znanim proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. Trije od teh proizvajalcev izvoznikov so predložili izpolnjene vprašalnike. Četrti proizvajalec izvoznik je odklonil sodelovanje v preiskavi in je bil posledično obveščen, da bo obravnavan kot nesodelujoča družba v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (6) | Komisija je prav tako poslala vprašalnike pritožniku in drugemu proizvajalcu Unije, navedenemu v pritožbi. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je prav tako poslala vprašalnike pritožniku in drugemu proizvajalcu Unije, navedenemu v pritožbi.

| (7) | Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov, ki jih ta preiskava lahko zadeva, je bilo v obvestilu o začetku v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar je bilo glede na to, da sta se v roku iz obvestila o začetku odzvala le dva uvoznika, sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. Dva uvoznika v Uniji sta ustrezno izpolnila vprašalnik, v prostorih enega od njiju pa je bil opravljen preveritveni obisk. |
| --- | --- |

(7)

Glede na pričakovano veliko število nepovezanih uvoznikov, ki jih ta preiskava lahko zadeva, je bilo v obvestilu o začetku v skladu s členom 17 osnovne uredbe predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku. Vendar je bilo glede na to, da sta se v roku iz obvestila o začetku odzvala le dva uvoznika, sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. Dva uvoznika v Uniji sta ustrezno izpolnila vprašalnik, v prostorih enega od njiju pa je bil opravljen preveritveni obisk.

| (8) | Po drugi strani so se številne zainteresirane strani razglasile za uporabnike. Takim stranem je bila poslan poseben vprašalnik za uporabnike. Vprašalnik je izpolnilo dvanajst družb, v prostorih dveh od njih pa so bili opravljeni preveritveni obiski. |
| --- | --- |

(8)

Po drugi strani so se številne zainteresirane strani razglasile za uporabnike. Takim stranem je bila poslan poseben vprašalnik za uporabnike. Vprašalnik je izpolnilo dvanajst družb, v prostorih dveh od njih pa so bili opravljeni preveritveni obiski.

| (9) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije

  Ineos Oxide Ltd, Združeno kraljestvo
  Wacker Chemie AG, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, pri tem nastale škode in interesa Unije, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije

Ineos Oxide Ltd, Združeno kraljestvo

Wacker Chemie AG, Nemčija

| (b) | proizvajalci izvozniki v zadevni državi

  Celanese Ltd.
  The Dow Chemical Company
  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC |
| --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v zadevni državi

Celanese Ltd.

The Dow Chemical Company

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC

| (c) | nepovezane družbe v zadevni državi

  Terminal, Združene države [ime strani in točna lokacija sta zaupna] |
| --- | --- |

(c)

nepovezane družbe v zadevni državi

Terminal, Združene države [ime strani in točna lokacija sta zaupna]

| (d) | povezane in nepovezane družbe v Uniji

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Nemčija
  Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemska
  Terminal, Unija [ime strani in točna lokacija sta zaupna] |
| --- | --- |

(d)

povezane in nepovezane družbe v Uniji

Celanese Chemicals Europe GmbH, Nemčija

Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemska

Terminal, Unija [ime strani in točna lokacija sta zaupna]

| (e) | povezane družbe, ki niso ne iz Unije ne iz ZDA

  Dow Europe GmbH, Švica |
| --- | --- |

(e)

povezane družbe, ki niso ne iz Unije ne iz ZDA

Dow Europe GmbH, Švica

| (f) | uvozniki

  Gantrade Ltd, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

(f)

uvozniki

Gantrade Ltd, Združeno kraljestvo

| (g) | uporabniki

  Vinavil, Mapei, Italija
  Synthomer, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

(g)

uporabniki

Vinavil, Mapei, Italija

Synthomer, Združeno kraljestvo

3.   Obdobje preiskave

| (10) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca OP („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (11) | Zadevni izdelek je opredeljen kot vinilacetat s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2915 32 00. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je opredeljen kot vinilacetat s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2915 32 00.

| (12) | Vinilacetat („VAM“ ali „zadevni izdelek“) je kemični proizvod, ki je pridobljen iz ocetne kisline. |
| --- | --- |

(12)

Vinilacetat („VAM“ ali „zadevni izdelek“) je kemični proizvod, ki je pridobljen iz ocetne kisline.

| (13) | Vinilacetat se uporablja za številne namene. Glavni delež proizvedenega vinilacetata se uporablja kot vložek v dva izdelka s konca proizvodne verige: polivinil acetat in polivinil alkohol. Ta izdelka s konca proizvodne verige sta pomembna polimera v različnih industrijah. Polimeri vinilacetata se pogosto uporabljajo pri proizvodnji barv, lepil, premazov in apreturi tekstila. |
| --- | --- |

(13)

Vinilacetat se uporablja za številne namene. Glavni delež proizvedenega vinilacetata se uporablja kot vložek v dva izdelka s konca proizvodne verige: polivinil acetat in polivinil alkohol. Ta izdelka s konca proizvodne verige sta pomembna polimera v različnih industrijah. Polimeri vinilacetata se pogosto uporabljajo pri proizvodnji barv, lepil, premazov in apreturi tekstila.

| (14) | Preiskava je pokazala, da obstaja le ena vrsta zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da obstaja le ena vrsta zadevnega izdelka.

2.   Podobni izdelek

| (15) | Preiskava je pokazala, da imata vinilacetat, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in vinilacetat, proizveden v zadevni državi in izvožen v Unijo, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se začasno šteje, da sta ta izdelka podobna v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da imata vinilacetat, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in vinilacetat, proizveden v zadevni državi in izvožen v Unijo, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se začasno šteje, da sta ta izdelka podobna v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Normalna vrednost

| (16) | Za določitev normalne vrednosti je bilo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam zadevnih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi reprezentativna, t.j. da je obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(16)

Za določitev normalne vrednosti je bilo v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam zadevnih proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi reprezentativna, t.j. da je obseg takšne prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.

| (17) | Komisija je posledično preučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je posledično preučila, ali se domača prodaja vsakega od proizvajalcev izvoznikov lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (18) | Domače prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Zato so bili določeni proizvodni stroški na notranjem trgu v OP. |
| --- | --- |

(18)

Domače prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena za enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Zato so bili določeni proizvodni stroški na notranjem trgu v OP.

| (19) | V primerih, kadar je bilo več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje, ali kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena pod tehtanimi povprečnimi proizvodnimi stroški, je normalna vrednost temeljila na tehtani povprečni ceni izključno dobičkonosne domače prodaje. |
| --- | --- |

(19)

V primerih, kadar je bilo več kot 80 % obsega prodaje na domačem trgu nad stroški in je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka tehtanim povprečnim proizvodnim stroškom ali višja, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje, ali kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena pod tehtanimi povprečnimi proizvodnimi stroški, je normalna vrednost temeljila na tehtani povprečni ceni izključno dobičkonosne domače prodaje.

2.   Izvozna cena

| (20) | Preiskava je pokazala, da se je vinilacetat izvažal iz zadevne države v Unijo ali (i) prek povezanih trgovskih družb znotraj Unije ali (ii) za enega proizvajalca izvoznika prek povezane trgovske družbe zunaj Unije. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava je pokazala, da se je vinilacetat izvažal iz zadevne države v Unijo ali (i) prek povezanih trgovskih družb znotraj Unije ali (ii) za enega proizvajalca izvoznika prek povezane trgovske družbe zunaj Unije.

| (21) | V obeh primerih so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji, ustrezno prilagojenimi za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter dobičke. |
| --- | --- |

(21)

V obeh primerih so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji, ustrezno prilagojenimi za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter dobičke.

3.   Primerjava

| (22) | Normalna vrednost in izvozna cena zadevnih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(22)

Normalna vrednost in izvozna cena zadevnih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi franko tovarna.

| (23) | Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve za razlike v stroških manipuliranja in shranjevanja, stroških prevoza in zavarovanja, stroških kredita, rabatov, provizij, uvoznih dajatev so bile izvedene, kadar je bilo primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve za razlike v stroških manipuliranja in shranjevanja, stroških prevoza in zavarovanja, stroških kredita, rabatov, provizij, uvoznih dajatev so bile izvedene, kadar je bilo primerno in upravičeno.

4.   Stopnja dampinga

| (24) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (25) | Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila stopnja nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu. |
| --- | --- |

(25)

Da bi določili stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, se je najprej ugotovila stopnja nesodelovanja. V ta namen je bila opravljena primerjava obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z ustreznimi Eurostatovimi statističnimi podatki o uvozu.

| (26) | Ker je bila raven sodelovanja v ZDA visoka (nad 90 %), se je začasno štelo za primerno, da se določi preostala stopnja dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej državi na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujočega izvoznika. To vprašanje se lahko ponovno obravnava v končni fazi. |
| --- | --- |

(26)

Ker je bila raven sodelovanja v ZDA visoka (nad 90 %), se je začasno štelo za primerno, da se določi preostala stopnja dampinga za vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej državi na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujočega izvoznika. To vprašanje se lahko ponovno obravnava v končni fazi.

| (27) | Na podlagi zgoraj navedene metodologije so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Vse druge družbe | 13,8 % |

(27)

Na podlagi zgoraj navedene metodologije so začasne stopnje dampinga, izražene kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

Vse druge družbe

13,8 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (28) | Pritožbo je vložil proizvajalec vinilacetata v Uniji družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež celotne proizvodnje Unije. Drugi proizvajalec Unije družba Wacker GmbH je podprl začetek postopka. Tako so pritožbo podprli proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Postopek je bil tako začet v skladu z določbami člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Pritožbo je vložil proizvajalec vinilacetata v Uniji družba Ineos Oxide Ltd („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež celotne proizvodnje Unije. Drugi proizvajalec Unije družba Wacker GmbH je podprl začetek postopka. Tako so pritožbo podprli proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje vinilacetata industrije Unije. Postopek je bil tako začet v skladu z določbami člena 5(4) osnovne uredbe.

| (29) | Za tretjega proizvajalca v Uniji (družba Celanese Europe GmbH) je bilo ugotovljeno, da je povezan s proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. V skladu z informacijami, pridobljenimi v času preiskave, je bilo začasno ugotovljeno, da tega proizvajalca v celoti nadzira družba Celanese Corporation s sedežem v ZDA, ki ima odločilno vlogo pri ključnih evropskih poslovnih dejavnostih, kot so poslovno načrtovanje, nadzor proizvodnje ter dejavnosti nabave in prodaje. |
| --- | --- |

(29)

Za tretjega proizvajalca v Uniji (družba Celanese Europe GmbH) je bilo ugotovljeno, da je povezan s proizvajalcem izvoznikom v zadevni državi. V skladu z informacijami, pridobljenimi v času preiskave, je bilo začasno ugotovljeno, da tega proizvajalca v celoti nadzira družba Celanese Corporation s sedežem v ZDA, ki ima odločilno vlogo pri ključnih evropskih poslovnih dejavnostih, kot so poslovno načrtovanje, nadzor proizvodnje ter dejavnosti nabave in prodaje.

| (30) | Glede na navedeno se je štelo, da je povezava družbe Celanese Europe GmbH znotraj skupine taka, da bi povzročila obnašanje, ki bi bilo drugačno od obnašanja drugih nepovezanih proizvajalcev v smislu člena 4(2) osnovne uredbe. Prav tako je bila lahko družba prek te povezave obvarovana pred negativnimi posledicami škodljivega dampinga. Nenazadnje bi vključitev take družbe v ugotovitve o škodi izkrivila agregatne podatke o sestavi industrije Unije. |
| --- | --- |

(30)

Glede na navedeno se je štelo, da je povezava družbe Celanese Europe GmbH znotraj skupine taka, da bi povzročila obnašanje, ki bi bilo drugačno od obnašanja drugih nepovezanih proizvajalcev v smislu člena 4(2) osnovne uredbe. Prav tako je bila lahko družba prek te povezave obvarovana pred negativnimi posledicami škodljivega dampinga. Nenazadnje bi vključitev take družbe v ugotovitve o škodi izkrivila agregatne podatke o sestavi industrije Unije.

| (31) | Na tej podlagi je bilo začasno določeno, da je treba družbo Celanese Europe GmbH izključiti iz opredelitve industrije Unije. |
| --- | --- |

(31)

Na tej podlagi je bilo začasno določeno, da je treba družbo Celanese Europe GmbH izključiti iz opredelitve industrije Unije.

| (32) | Zato industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljata dva proizvajalca, družba Ineos Oxide Ltd in družba Wacker GmbH, ki predstavljata 100 % proizvodnje Unije. V nadaljnjem besedilu bosta navedena kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(32)

Zato industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljata dva proizvajalca, družba Ineos Oxide Ltd in družba Wacker GmbH, ki predstavljata 100 % proizvodnje Unije. V nadaljnjem besedilu bosta navedena kot „industrija Unije“.

2.   Določitev relevantnega trga Unije

| (33) | Pri ugotavljanju, ali je industrija Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah, utrpela znatno škodo, je bilo preučeno do kakšnega obsega je bilo treba pri analizi upoštevati proizvodnjo zadevnega izdelka za lastno uporabo industrije Unije. |
| --- | --- |

(33)

Pri ugotavljanju, ali je industrija Unije, kot je opredeljena v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah, utrpela znatno škodo, je bilo preučeno do kakšnega obsega je bilo treba pri analizi upoštevati proizvodnjo zadevnega izdelka za lastno uporabo industrije Unije.

| (34) | Zadevni izdelek Unija namreč prodaja (a) na prostem trgu in (b) omejenem trgu (znotraj iste skupine družbe). Na omejenem trgu se zadevni izdelek uporablja kot surovina pri proizvodnji različnih izdelkov, ki se uporabljajo v barvah, lepilih, premazih itd. |
| --- | --- |

(34)

Zadevni izdelek Unija namreč prodaja (a) na prostem trgu in (b) omejenem trgu (znotraj iste skupine družbe). Na omejenem trgu se zadevni izdelek uporablja kot surovina pri proizvodnji različnih izdelkov, ki se uporabljajo v barvah, lepilih, premazih itd.

| (35) | Pri tem se prodaja zadevnega izdelka, ki se uporabi kot surovina pri proizvodnji drugih izdelkov za družbe iz iste skupine, šteje kot „lastna uporaba“, če je izpolnjen vsaj en od naslednjih dveh pogojev: (i) prodaja ne poteka po tržnih cenah ali (ii) stranka znotraj iste skupine družb ne more prosto izbirati dobavitelja. V času preiskave je bilo začasno ugotovljeno, da je bilo treba prodajo povezanim subjektom, ki nabavljajo zadevni izdelek kot surovino za proizvodnjo drugega izdelka, šteti za prodajo za lastno uporabo; ugotovljeno je bilo, da v skladu s trgovsko politiko družb ti povezani subjekti niso imeli možnosti proste izbire dobavitelja. |
| --- | --- |

(35)

Pri tem se prodaja zadevnega izdelka, ki se uporabi kot surovina pri proizvodnji drugih izdelkov za družbe iz iste skupine, šteje kot „lastna uporaba“, če je izpolnjen vsaj en od naslednjih dveh pogojev: (i) prodaja ne poteka po tržnih cenah ali (ii) stranka znotraj iste skupine družb ne more prosto izbirati dobavitelja. V času preiskave je bilo začasno ugotovljeno, da je bilo treba prodajo povezanim subjektom, ki nabavljajo zadevni izdelek kot surovino za proizvodnjo drugega izdelka, šteti za prodajo za lastno uporabo; ugotovljeno je bilo, da v skladu s trgovsko politiko družb ti povezani subjekti niso imeli možnosti proste izbire dobavitelja.

| (36) | Ta razlika je pomembna za analizo škode. Ugotovljeno je bilo, da vinilacetat, namenjen za lastno uporabo, ni bil v neposrednem konkurenčnem razmerju z uvozom iz zadevne države. Nasprotno je bilo ugotovljeno, da je bila proizvodnja, namenjena prodaji na prostem trgu, v neposrednem konkurenčnem razmerju z navedenim uvozom, saj je ta prodaja potekala pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja. S tem je bilo utemeljeno razlikovanje med omejenim in prostim trgom za nekatere kazalce škode v analizi. |
| --- | --- |

(36)

Ta razlika je pomembna za analizo škode. Ugotovljeno je bilo, da vinilacetat, namenjen za lastno uporabo, ni bil v neposrednem konkurenčnem razmerju z uvozom iz zadevne države. Nasprotno je bilo ugotovljeno, da je bila proizvodnja, namenjena prodaji na prostem trgu, v neposrednem konkurenčnem razmerju z navedenim uvozom, saj je ta prodaja potekala pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja. S tem je bilo utemeljeno razlikovanje med omejenim in prostim trgom za nekatere kazalce škode v analizi.

| (37) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da bi se naslednji gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, lahko preučili glede na celotno dejavnost, t.j. vključno z lastno uporabo industrije Unije, proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, naložbami, zalogami, zaposlovanjem, produktivnostjo, plačami in višino stopnje dampinga. Razlog za to je, da so navedeni kazalci prizadeti ne glede na to, ali je izdelek prenesen za nadaljnjo predelavo znotraj družbe ali skupine družb ali pa se proda na prostem trgu. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da bi se naslednji gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, lahko preučili glede na celotno dejavnost, t.j. vključno z lastno uporabo industrije Unije, proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo, izkoriščenostjo zmogljivosti, naložbami, zalogami, zaposlovanjem, produktivnostjo, plačami in višino stopnje dampinga. Razlog za to je, da so navedeni kazalci prizadeti ne glede na to, ali je izdelek prenesen za nadaljnjo predelavo znotraj družbe ali skupine družb ali pa se proda na prostem trgu.

| (38) | Kar se tiče dobičkonosnosti, denarnega toka, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala je bila analiza opravljena na ravni prostega trga le zaradi tega, ker dejstvo, da cene na omejenih trgih ne predstavljajo normalnih tržnih pogojev, vpliva na zanesljivost navedenih kazalcev. |
| --- | --- |

(38)

Kar se tiče dobičkonosnosti, denarnega toka, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala je bila analiza opravljena na ravni prostega trga le zaradi tega, ker dejstvo, da cene na omejenih trgih ne predstavljajo normalnih tržnih pogojev, vpliva na zanesljivost navedenih kazalcev.

| (39) | Drugi gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, in sicer potrošnja, prodaja, tržni deleži in cene na trgu Unije, so bili preučeni in ocenjeni predvsem glede na razmere, ki prevladujejo na prostem trgu, zlasti kjer obstajajo merljivi tržni pogoji in se transakcije izvajajo pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja. |
| --- | --- |

(39)

Drugi gospodarski kazalci, povezani z industrijo Unije, in sicer potrošnja, prodaja, tržni deleži in cene na trgu Unije, so bili preučeni in ocenjeni predvsem glede na razmere, ki prevladujejo na prostem trgu, zlasti kjer obstajajo merljivi tržni pogoji in se transakcije izvajajo pod normalnimi tržnimi pogoji, kar kaže na prosto izbiro dobavitelja.

| (40) | Vendar se je za navedene kazalce upošteval tudi omejeni trg in se primerjal s podatki za prosti trg, da se je ugotovilo, ali je bilo verjetno, da bodo razmere na omejenem trgu spremenile ugotovitve, ki temeljijo le na prostem trgu. |
| --- | --- |

(40)

Vendar se je za navedene kazalce upošteval tudi omejeni trg in se primerjal s podatki za prosti trg, da se je ugotovilo, ali je bilo verjetno, da bodo razmere na omejenem trgu spremenile ugotovitve, ki temeljijo le na prostem trgu.

3.   Potrošnja Unije

| (41) | Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil celoten obseg uvoza vinilacetata, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navzkrižno preverjenimi s preverjenimi podatki proizvajalcev izvoznikov za uvoz iz zadevne države, dodan celotnemu obsegu prodaje industrije Unije in drugega proizvajalca v Uniji na trgu Unije. |
| --- | --- |

(41)

Potrošnja Unije je bila določena tako, da je bil celoten obseg uvoza vinilacetata, ki temelji na Eurostatovih podatkih, navzkrižno preverjenimi s preverjenimi podatki proizvajalcev izvoznikov za uvoz iz zadevne države, dodan celotnemu obsegu prodaje industrije Unije in drugega proizvajalca v Uniji na trgu Unije.

| (42) | Glede na majhno število dobaviteljev in potrebo po varovanju zaupnih poslovnih podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe je razvoj potrošnje indeksiran.

  Razpredelnica 1


  Potrošnja v Uniji










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Omejeni trg | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Prosti trg | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

Glede na majhno število dobaviteljev in potrebo po varovanju zaupnih poslovnih podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe je razvoj potrošnje indeksiran.

Razpredelnica 1

Potrošnja v Uniji

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

OP

Celotna potrošnja

100

90

87

99

Omejeni trg

100

96

100

104

Prosti trg

100

88

82

97

| (43) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja na celotnem trgu Unije in prostem trgu rahlo zmanjšala, in sicer za 1 % oziroma 3 %. Nasprotno pa je bila v istem obdobju zabeležena 4-odstotna rast na omejenem trgu. |
| --- | --- |

(43)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja na celotnem trgu Unije in prostem trgu rahlo zmanjšala, in sicer za 1 % oziroma 3 %. Nasprotno pa je bila v istem obdobju zabeležena 4-odstotna rast na omejenem trgu.

4.   Uvoz iz zadevne države

4.1.   Obseg in tržni delež

| (44) | Razvoj uvoza iz zadevne države v smislu obsega in tržnega deleža je bil takšen:

  Razpredelnica 2


  Uvoz iz ZDA










  Obseg uvoza (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Tržni delež na celotnem trgu

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Tržni delež na prostem trgu

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Vir: Eurostat in informacije, prejete s strani zainteresiranih strani prek izpolnjenih vprašalnikov. |

(44)

Razvoj uvoza iz zadevne države v smislu obsega in tržnega deleža je bil takšen:

Razpredelnica 2

Uvoz iz ZDA

Obseg uvoza (v tonah)

2007

2008

2009

OP

ZDA

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indeks 2007 = 100)

100

142

130

148

Tržni delež na celotnem trgu

(Indeks 2007 = 100)

100

159

150

149

Tržni delež na prostem trgu

(Indeks 2007 = 100)

100

162

157

152

Vir: Eurostat in informacije, prejete s strani zainteresiranih strani prek izpolnjenih vprašalnikov.

| (45) | V obravnavanem obdobju se je uvoz na celoten trg Unije (omejeni in prosti trg) iz zadevne države zvišal za 48 %. To je vodilo do povečanja tržnega deleža za 49 % v istem obdobju. Tržni delež na prostem trgu se je zvišal za 52 %. |
| --- | --- |

(45)

V obravnavanem obdobju se je uvoz na celoten trg Unije (omejeni in prosti trg) iz zadevne države zvišal za 48 %. To je vodilo do povečanja tržnega deleža za 49 % v istem obdobju. Tržni delež na prostem trgu se je zvišal za 52 %.

4.2.   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (46) | Povprečne cene uvoza iz zadevne države so se razvijale na naslednji način:

  Razpredelnica 3


  Cene uvoza iz ZDA










  Uvozne cene (EUR/tono) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 774 | 814 | 541 | 573 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Vir: Eurostat |

(46)

Povprečne cene uvoza iz zadevne države so se razvijale na naslednji način:

Razpredelnica 3

Cene uvoza iz ZDA

Uvozne cene (EUR/tono)

2007

2008

2009

OP

ZDA

774

814

541

573

(Indeks 2007 = 100)

100

105

70

74

Vir: Eurostat

| (47) | Medtem ko je v OP mogoče opaziti rahlo zvišanje povprečnih uvoznih cen, so se te iz zadevne države skupno znižale za 26 % med letom 2007 in OP. |
| --- | --- |

(47)

Medtem ko je v OP mogoče opaziti rahlo zvišanje povprečnih uvoznih cen, so se te iz zadevne države skupno znižale za 26 % med letom 2007 in OP.

| (48) | Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med povprečnimi cenami industrije Unije, zaračunanimi na prostem trgu, in povprečnimi uvoznimi cenami iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Unije, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov. |
| --- | --- |

(48)

Opravljena je bila primerjava prodajnih cen na trgu Unije med povprečnimi cenami industrije Unije, zaračunanimi na prostem trgu, in povprečnimi uvoznimi cenami iz zadevne države. Upoštevale so se ustrezne prodajne cene industrije Unije, po potrebi prilagojene na raven cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov.

| (49) | Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. |
| --- | --- |

(49)

Te cene so se primerjale s cenami, ki so jih sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA zaračunali brez popustov in ki so bile po potrebi prilagojene cenam CIF meja Unije z ustrezno prilagoditvijo zaradi stroškov carinjenja in stroškov po uvozu.

| (50) | Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek vseh sodelujočih izvoznikov v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale cene industrije Unije. Po preverjenih podatkih, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, je bila povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena v odstotkih cen industrije Unije, 17,9 %.To raven nelojalnega nižanja cen je spremljal negativen razvoj cen in znatno znižanje cen. |
| --- | --- |

(50)

Primerjava je pokazala, da se je v OP uvoženi zadevni izdelek vseh sodelujočih izvoznikov v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale cene industrije Unije. Po preverjenih podatkih, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki, je bila povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena v odstotkih cen industrije Unije, 17,9 %.To raven nelojalnega nižanja cen je spremljal negativen razvoj cen in znatno znižanje cen.

5.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (51) | Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj uvoza iz drugih tretjih držav.

  Razpredelnica 4


  Obseg uvoza iz drugih tretjih držav










  Obseg uvoza (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZDA | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Saudova Arabija | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| Drugo | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| Indeks 2007 = 100 | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Tržni delež na celotnem trgu

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Tržni delež na prostem trgu

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Vir: Eurostat |

(51)

Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj uvoza iz drugih tretjih držav.

Razpredelnica 4

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav

Obseg uvoza (v tonah)

2007

2008

2009

OP

ZDA

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indeks 2007 = 100)

100

142

130

148

Saudova Arabija

0

0

0

73 156

Drugo

88 138

52 414

15 937

8 198

Indeks 2007 = 100

100

59

18

9

Tržni delež na celotnem trgu

(Indeks 2007 = 100)

100

66

21

9

Tržni delež na prostem trgu

(Indeks 2007 = 100)

100

68

22

10

Vir: Eurostat

| (52) | Na začetku obravnavanega obdobja je bil uvoz iz zadevne države v konkurenčnem razmerju z drugimi državami, vključno s Tajvanom, Ukrajino in Rusijo. Na koncu obravnavanega obdobja se je uvoz iz teh tradicionalnih virov znižal do te točke, da je bil skoraj ničen. |
| --- | --- |

(52)

Na začetku obravnavanega obdobja je bil uvoz iz zadevne države v konkurenčnem razmerju z drugimi državami, vključno s Tajvanom, Ukrajino in Rusijo. Na koncu obravnavanega obdobja se je uvoz iz teh tradicionalnih virov znižal do te točke, da je bil skoraj ničen.

| (53) | V OP je na trg Unije vstopila nova država izvoznica, Saudova Arabija, ki je v OP izvozila približno 73 000 ton. Učinek tega razvoja na industrijo Unije je obravnavan v uvodni izjavi (91) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(53)

V OP je na trg Unije vstopila nova država izvoznica, Saudova Arabija, ki je v OP izvozila približno 73 000 ton. Učinek tega razvoja na industrijo Unije je obravnavan v uvodni izjavi (91) in naslednjih uvodnih izjavah.

6.   Položaj industrije Unije

6.1.   Splošno

| (54) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so povezani s stanjem industrije Unije od leta 2007 do konca OP. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so povezani s stanjem industrije Unije od leta 2007 do konca OP.

| (55) | Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) in mikroekonomski kazalci (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah iz preverjenih vprašalnikov, ki jih je predložila industrija Unije. |
| --- | --- |

(55)

Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost, plače in višina stopenj dampinga) in mikroekonomski kazalci (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah iz preverjenih vprašalnikov, ki jih je predložila industrija Unije.

| (56) | Treba je opozoriti, da je pritožnik nabavil svoje proizvodne obrate šele leta 2007, zaradi česar podatki za nekatere kazalce škode (dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok) niso bili na voljo za leto 2007. Zato analiza za te kazalce zajema obdobje od leta 2008 do OP. Za preostale kazalce so bili podatki za leto 2007 na voljo. Tako analiza za takšne kazalce zajema celotno obravnavano obdobje (od leta 2007 do OP). |
| --- | --- |

(56)

Treba je opozoriti, da je pritožnik nabavil svoje proizvodne obrate šele leta 2007, zaradi česar podatki za nekatere kazalce škode (dobičkonosnost, plače, naložbe, donosnost naložb, denarni tok) niso bili na voljo za leto 2007. Zato analiza za te kazalce zajema obdobje od leta 2008 do OP. Za preostale kazalce so bili podatki za leto 2007 na voljo. Tako analiza za takšne kazalce zajema celotno obravnavano obdobje (od leta 2007 do OP).

| (57) | Pritožnik se osredotoča na dobavljanje zadevnega izdelka v celoti na prosti trg, medtem ko se drugi proizvajalec Unije osredotoča predvsem na omejeni trg, majhen delež pa je namenjen za prosti trg. Ob upoštevanju, da podatki za analizo škode v glavnem izhajajo le iz dveh virov, eden od katerih se osredotoča predvsem na omejeni trg, ter ker je bilo ugotovljeno, da je treba glede številnih kazalcev škode razlikovati med celotnim trgom in prostim trgom, je bilo treba podatke v zvezi z industrijo Unije indeksirati, da se zagotovi zaupnost v skladu s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Pritožnik se osredotoča na dobavljanje zadevnega izdelka v celoti na prosti trg, medtem ko se drugi proizvajalec Unije osredotoča predvsem na omejeni trg, majhen delež pa je namenjen za prosti trg. Ob upoštevanju, da podatki za analizo škode v glavnem izhajajo le iz dveh virov, eden od katerih se osredotoča predvsem na omejeni trg, ter ker je bilo ugotovljeno, da je treba glede številnih kazalcev škode razlikovati med celotnim trgom in prostim trgom, je bilo treba podatke v zvezi z industrijo Unije indeksirati, da se zagotovi zaupnost v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

6.2.   Makroekonomski kazalci

6.2.1.   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (58) | Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti celotne industrije Unije:

  Razpredelnica 5


  Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji










  (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna proizvodnja | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Celotna proizvodna zmogljivost | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Celotna izkoriščenost zmogljivosti | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj proizvodnje, proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti celotne industrije Unije:

Razpredelnica 5

Celotna proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

OP

Celotna proizvodnja

100

105

102

92

Celotna proizvodna zmogljivost

100

121

126

143

Celotna izkoriščenost zmogljivosti

100

87

81

64

| (59) | Kot je prikazano v predhodni razpredelnici, se je v obravnavanem obdobju proizvodnja v Uniji skupno zmanjšala za 8 %. |
| --- | --- |

(59)

Kot je prikazano v predhodni razpredelnici, se je v obravnavanem obdobju proizvodnja v Uniji skupno zmanjšala za 8 %.

| (60) | V istem obdobju se je proizvodna zmogljivost povečala za 43 %. Vendar to povečanje zmogljivosti ni povezano z vzpostavitvijo novih proizvodih linij, ampak z izboljšano učinkovitostjo pri izkoriščanju obstoječe zmogljivosti. |
| --- | --- |

(60)

V istem obdobju se je proizvodna zmogljivost povečala za 43 %. Vendar to povečanje zmogljivosti ni povezano z vzpostavitvijo novih proizvodih linij, ampak z izboljšano učinkovitostjo pri izkoriščanju obstoječe zmogljivosti.

| (61) | Pojav obeh dejavnikov, torej zmanjšanja obsega proizvodnje in povečanja proizvodne zmogljivosti, v istem obdobju je povzročil znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 36 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(61)

Pojav obeh dejavnikov, torej zmanjšanja obsega proizvodnje in povečanja proizvodne zmogljivosti, v istem obdobju je povzročil znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 36 % v obravnavanem obdobju.

6.2.2.   Obseg prodaje in tržni delež

| (62) | Podatki v nadaljevanju predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.

  Razpredelnica 6


  Obseg prodaje in tržni delež










  (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna prodaja | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Tržni delež (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Prodaja na omejenem trgu | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Tržni delež (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Prodaja na prostem trgu | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Tržni delež (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Podatki v nadaljevanju predstavljajo obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene na enoto industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.

Razpredelnica 6

Obseg prodaje in tržni delež

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

OP

Celotna prodaja

100

99

96

88

Tržni delež (%)

100

110

111

88

Prodaja na omejenem trgu

100

111

109

113

Tržni delež (%)

100

115

108

109

Prodaja na prostem trgu

100

89

86

67

Tržni delež (%)

100

102

104

69

| (63) | Skupni obseg prodaje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Ta upad je bil še večji na prostem trgu, kjer se je obseg prodaje med letom 2007 in OP zmanjšal za 33 %. Omejeni trg je sledil ravno obratnemu gibanju, saj se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 13 %. |
| --- | --- |

(63)

Skupni obseg prodaje se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Ta upad je bil še večji na prostem trgu, kjer se je obseg prodaje med letom 2007 in OP zmanjšal za 33 %. Omejeni trg je sledil ravno obratnemu gibanju, saj se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 13 %.

| (64) | Upad v obsegu prodaje se je odražal v tržnem deležu, pri katerem je bilo mogoče med letom 2007 in OP opaziti 11-odstotno zmanjšanje za celoten trg in 31-odstotno zmanjšanje na prostem trgu. Omejeni trg je zopet sledil ravno obratnemu gibanju, pri čemer se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 9 %. |
| --- | --- |

(64)

Upad v obsegu prodaje se je odražal v tržnem deležu, pri katerem je bilo mogoče med letom 2007 in OP opaziti 11-odstotno zmanjšanje za celoten trg in 31-odstotno zmanjšanje na prostem trgu. Omejeni trg je zopet sledil ravno obratnemu gibanju, pri čemer se je v istem obdobju obseg prodaje povečal za 9 %.

6.2.3.   Zaposlovanje, produktivnost in plače

Razpredelnica 7

Zaposlovanje, produktivnost in plače

| (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupno število zaposlenih oseb | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Celotna produktivnost (enota/zaposleni) | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Celotne letne plače | 0 | 100 | 95 | 88 |

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

OP

Skupno število zaposlenih oseb

100

96

98

100

Celotna produktivnost (enota/zaposleni)

100

109

104

92

Celotne letne plače

0

100

95

88

| (65) | Celotna zaposlenost je med letom 2007 in OP ostala stabilna. Treba je opozoriti, da proizvodnja vinilacetata ni delovno intenzivna, zaradi česar podatki o zaposlenosti niso tesno povezani s podatki o proizvodnji. Zaposlenost zato ni tako pomemben dejavnik v tem sektorju. |
| --- | --- |

(65)

Celotna zaposlenost je med letom 2007 in OP ostala stabilna. Treba je opozoriti, da proizvodnja vinilacetata ni delovno intenzivna, zaradi česar podatki o zaposlenosti niso tesno povezani s podatki o proizvodnji. Zaposlenost zato ni tako pomemben dejavnik v tem sektorju.

| (66) | V obravnavanem obdobju se je skupna produktivnost na zaposlenega med letom 2007 in OP zmanjšala za 8 %. To je sledilo zmanjšanju proizvodnje in povečanju proizvodne zmogljivosti, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (58) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(66)

V obravnavanem obdobju se je skupna produktivnost na zaposlenega med letom 2007 in OP zmanjšala za 8 %. To je sledilo zmanjšanju proizvodnje in povečanju proizvodne zmogljivosti, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (58) in naslednjih uvodnih izjavah.

6.2.4.   Višina dejanske stopnje dampinga

| (67) | Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so bile nad stopnjo de minimis. Poleg tega ne more učinek dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza nikakor veljati za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(67)

Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so bile nad stopnjo de minimis. Poleg tega ne more učinek dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza nikakor veljati za zanemarljivega.

6.3.   Mikroekonomski kazalci

6.3.1.   Splošne ugotovitve

| (68) | Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena na ravni celotne industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(68)

Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in naložb, proizvodni stroški) je bila opravljena na ravni celotne industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (28) in naslednjih uvodnih izjavah.

| (69) | Ocena dobičkonosnosti, plač, naložb, dobičkonosnosti naložb in denarnega toka na podlagi zgornjih kazalcev se je morala osredotočiti na prosti trg, kar bi pomenilo, da bi se omejili predvsem na podatke, ki jih predložil pritožnik. Glede na navedeno razvoj kazalcev za dobiček in denarni tok ni bilo mogoče prikazati v indeksirani obliki zaradi zaupnosti. |
| --- | --- |

(69)

Ocena dobičkonosnosti, plač, naložb, dobičkonosnosti naložb in denarnega toka na podlagi zgornjih kazalcev se je morala osredotočiti na prosti trg, kar bi pomenilo, da bi se omejili predvsem na podatke, ki jih predložil pritožnik. Glede na navedeno razvoj kazalcev za dobiček in denarni tok ni bilo mogoče prikazati v indeksirani obliki zaradi zaupnosti.

| (70) | Poleg tega pritožnik ni mogel predložiti podatkov za leto 2007 za nekatere kazalce škode, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (56), zato je bila analiza za te kazalce narejena za obdobje od leta 2008 do OP. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega pritožnik ni mogel predložiti podatkov za leto 2007 za nekatere kazalce škode, kot je obrazloženo v uvodni izjavi (56), zato je bila analiza za te kazalce narejena za obdobje od leta 2008 do OP.

6.3.2.   Zaloge

| (71) | Podatki v nadaljevanju predstavljajo razvoj zalog industrije Unije za vsa zadevna obdobja:

  Razpredelnica 8


  Zaloge










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotne zaloge | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Podatki v nadaljevanju predstavljajo razvoj zalog industrije Unije za vsa zadevna obdobja:

Razpredelnica 8

Zaloge

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

OP

Celotne zaloge

100

86

49

69

| (72) | V obravnavanem obdobju so se zaloge zmanjšale za 31 %. Vendar se ta kazalec v tem sektorju ne sme šteti za pomembnega, saj proizvajalci vinilacetata proizvajajo po naročilu in imajo navadno omejene zaloge. Zaloge namreč zadostujejo le za nekaj tedensko oskrbo. |
| --- | --- |

(72)

V obravnavanem obdobju so se zaloge zmanjšale za 31 %. Vendar se ta kazalec v tem sektorju ne sme šteti za pomembnega, saj proizvajalci vinilacetata proizvajajo po naročilu in imajo navadno omejene zaloge. Zaloge namreč zadostujejo le za nekaj tedensko oskrbo.

6.3.3.   Prodajne cene

| (73) | Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj cen industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.

  Razpredelnica 9


  Prodajne cene










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto na celotnem trgu | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Povprečna prodajna cena na enoto na omejenem trgu | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Razpredelnica v nadaljevanju prikazuje razvoj cen industrije Unije, razdeljene med celoten, omejeni in prosti trg.

Razpredelnica 9

Prodajne cene

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

OP

Povprečna prodajna cena na enoto na celotnem trgu

100

107

74

84

Povprečna prodajna cena na enoto na omejenem trgu

100

115

82

92

Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu

100

102

69

77

| (74) | Prodajne cene za celoten trg Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Prodajne cene so se znižale na obeh trgih, čeprav je bilo znižanje večje na prostem trgu (– 23 %) kot na omejenem trgu (– 8 %). |
| --- | --- |

(74)

Prodajne cene za celoten trg Unije so se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Prodajne cene so se znižale na obeh trgih, čeprav je bilo znižanje večje na prostem trgu (– 23 %) kot na omejenem trgu (– 8 %).

6.3.4.   Dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb ter zmožnost zbiranja kapitala in naložb

| (75) | Dobičkonosnost podobnega izdelka na prostem trgu je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka industrije Unije pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov od takšne prodaje. |
| --- | --- |

(75)

Dobičkonosnost podobnega izdelka na prostem trgu je bila določena tako, da je bil neto dobiček od prodaje podobnega izdelka industrije Unije pred obdavčitvijo izražen kot odstotek prihodkov od takšne prodaje.

| (76) | Dobičkonosnost na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala. Do izgub je prišlo vsak mesec v OP. To je bil učinek velikega zmanjšanja obsega prodaje in prodajnih cen. |
| --- | --- |

(76)

Dobičkonosnost na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala. Do izgub je prišlo vsak mesec v OP. To je bil učinek velikega zmanjšanja obsega prodaje in prodajnih cen.

| (77) | Razpredelnica v nadaljevanju kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Naložbe so bile namenjene predvsem izboljšanju in vzdrževanju proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti.

  Razpredelnica 10


  Naložbe










  Indeks 2008 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotne naložbe | n.r. | 100 | 129 | 127 |

(77)

Razpredelnica v nadaljevanju kaže, da so se naložbe industrije Unije v zadevni izdelek povečale tudi ob zmanjšanju dobičkonosnosti. Naložbe so bile namenjene predvsem izboljšanju in vzdrževanju proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti.

Razpredelnica 10

Naložbe

Indeks 2008 = 100

2007

2008

2009

OP

Celotne naložbe

n.r.

100

129

127

| (78) | V obravnavanem obdobju so se naložbe povečale za 27 %. |
| --- | --- |

(78)

V obravnavanem obdobju so se naložbe povečale za 27 %.

| (79) | Donosnost naložb (ROI) zadevnega izdelka kljub povečanju naložb ni dosegla pričakovanega donosa in se je zmanjšala med letom 2008 in OP. |
| --- | --- |

(79)

Donosnost naložb (ROI) zadevnega izdelka kljub povečanju naložb ni dosegla pričakovanega donosa in se je zmanjšala med letom 2008 in OP.

| (80) | Opaziti je bilo tudi zmanjšanje denarnega toka med letom 2008 in OP, kar kaže na stalno poslabšanje sposobnosti industrije Unije, da ustvarja denarna sredstva, in posledično na oslabitev finančnega položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(80)

Opaziti je bilo tudi zmanjšanje denarnega toka med letom 2008 in OP, kar kaže na stalno poslabšanje sposobnosti industrije Unije, da ustvarja denarna sredstva, in posledično na oslabitev finančnega položaja industrije Unije.

| (81) | Industrija je tako s povečanjem naložb še vedno pokazala zmožnost zbiranja kapitala, vendar to zmožnost ovira zmanjševanje prodaje in vedno večje težave pri ustvarjanju denarnega toka. |
| --- | --- |

(81)

Industrija je tako s povečanjem naložb še vedno pokazala zmožnost zbiranja kapitala, vendar to zmožnost ovira zmanjševanje prodaje in vedno večje težave pri ustvarjanju denarnega toka.

7.   Sklep o škodi

| (82) | Analiza položaja industrije Unije kaže negativno gibanje za vse glavne kazalce škode. Skupna proizvodnja se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 % kljub sorazmerno stabilni potrošnji. V istem obdobju je industrija Unije izgubila 11 % skupnega tržnega deleža in 33 % tržnega deleža na prostem trgu. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 36 %. V istem obdobju se je uvoz iz zadevne države povečal za 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Analiza položaja industrije Unije kaže negativno gibanje za vse glavne kazalce škode. Skupna proizvodnja se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 % kljub sorazmerno stabilni potrošnji. V istem obdobju je industrija Unije izgubila 11 % skupnega tržnega deleža in 33 % tržnega deleža na prostem trgu. Izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala za 36 %. V istem obdobju se je uvoz iz zadevne države povečal za 48 %.

| (83) | V obravnavanem obdobju se je celoten obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 12 %. Pri gibanjih, povezanih s prostim trgom, je mogoče opaziti večje negativno gibanje obsega prodaje, saj je v obravnavanem obdobju na prostem trgu prišlo do 33-odstotnega zmanjšanja. |
| --- | --- |

(83)

V obravnavanem obdobju se je celoten obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 12 %. Pri gibanjih, povezanih s prostim trgom, je mogoče opaziti večje negativno gibanje obsega prodaje, saj je v obravnavanem obdobju na prostem trgu prišlo do 33-odstotnega zmanjšanja.

| (84) | Zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije je spremljalo 16-odstotno skupno znižanje cen. Enako kot pri obsegu prodaje je tudi tukaj položaj še slabši na prostem trgu, kjer je bila zabeleženo 23-odstotno znižanje cen. Izguba obsega prodaje skupaj z znižanjem cen je vplivala na ravni dobička in je vodila do vsakomesečnih izgub v OP. |
| --- | --- |

(84)

Zmanjšanje obsega prodaje industrije Unije je spremljalo 16-odstotno skupno znižanje cen. Enako kot pri obsegu prodaje je tudi tukaj položaj še slabši na prostem trgu, kjer je bila zabeleženo 23-odstotno znižanje cen. Izguba obsega prodaje skupaj z znižanjem cen je vplivala na ravni dobička in je vodila do vsakomesečnih izgub v OP.

| (85) | Edina kazalca, pri katerima je bilo zabeleženo pozitivno gibanje, sta naložbe, ki so se povečale za 27 %, in zmožnost zbiranja kapitala. Vendar naložbe niso dosegle pričakovanega donosa in so se zmanjšale med letom 2008 in OP. |
| --- | --- |

(85)

Edina kazalca, pri katerima je bilo zabeleženo pozitivno gibanje, sta naložbe, ki so se povečale za 27 %, in zmožnost zbiranja kapitala. Vendar naložbe niso dosegle pričakovanega donosa in so se zmanjšale med letom 2008 in OP.

| (86) | Glede na navedeno je preiskava potrdila, da bi ob nadaljevanju razmer izgube, do katerih je prišlo v času preiskave, verjetno pripeljale do prekinitve kakršne koli pomembne proizvodnje vinilacetata industrije Unije, ki je namenjen za prosti trg. |
| --- | --- |

(86)

Glede na navedeno je preiskava potrdila, da bi ob nadaljevanju razmer izgube, do katerih je prišlo v času preiskave, verjetno pripeljale do prekinitve kakršne koli pomembne proizvodnje vinilacetata industrije Unije, ki je namenjen za prosti trg.

| (87) | Zaradi navedenih okoliščin je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(87)

Zaradi navedenih okoliščin je industrija Unije v OP utrpela znatno škodo.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (88) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so se preučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Poleg tega so se preučili tudi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek uvoza iz ZDA

2.1.   Splošno

| (89) | Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza med letom 2007 in OP jasno sovpada z izgubo tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije in posledično zmanjšajo njeno dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(89)

Povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza med letom 2007 in OP jasno sovpada z izgubo tržnega deleža industrije Unije v istem obdobju. V preiskavi je bil ugotovljen tudi obstoj negativnih učinkov cen dampinškega uvoza, ki stalno nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije in posledično zmanjšajo njeno dobičkonosnost.

| (90) | Nekatere strani so trdile, da je ta povečan uvoz preprosto nadomestil uvoz, ki so ga prej opravljale druge države uvoznice, in/ali da je posledica vedno večjega povpraševanja na trgu EU. Vendar ne podatki o uvozu (glej razpredelnico 2) ne podatki o potrošnji (glej razpredelnico 1) ne morejo potrditi te trditve. Pri tem je treba opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi (43), da je bila potrošnja precej stabilna in se je v obravnavanem obdobju celo rahlo zmanjšala, medtem ko se je uvoz iz ZDA povečal za 48 %. |
| --- | --- |

(90)

Nekatere strani so trdile, da je ta povečan uvoz preprosto nadomestil uvoz, ki so ga prej opravljale druge države uvoznice, in/ali da je posledica vedno večjega povpraševanja na trgu EU. Vendar ne podatki o uvozu (glej razpredelnico 2) ne podatki o potrošnji (glej razpredelnico 1) ne morejo potrditi te trditve. Pri tem je treba opozoriti, kot je navedeno v uvodni izjavi (43), da je bila potrošnja precej stabilna in se je v obravnavanem obdobju celo rahlo zmanjšala, medtem ko se je uvoz iz ZDA povečal za 48 %.

3.   Učinki drugih dejavnikov

3.1.   Učinek uvoza iz drugih tretjih držav

3.1.1.   Učinek uvoza iz Saudove Arabije

| (91) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je uvoz VAM iz Saudove Arabije povzročil škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(91)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je uvoz VAM iz Saudove Arabije povzročil škodo industrije Unije.

| (92) | Saudova Arabija je namreč, kot navedeno v uvodni izjavi (53), po ZDA druga največja izvoznica VAM v Unijo. Uvoz iz Saudove Arabije je vstopil na trg šele v OP. |
| --- | --- |

(92)

Saudova Arabija je namreč, kot navedeno v uvodni izjavi (53), po ZDA druga največja izvoznica VAM v Unijo. Uvoz iz Saudove Arabije je vstopil na trg šele v OP.

| (93) | Eurostatovi podatki, ki so navedeni v razpredelnici 11 v nadaljevanju, prikazujejo cene uvoza iz Saudove Arabije in drugih tretjih držav.

  Razpredelnica 11


  Prodajne cene izvoza iz drugih tretjih držav










  EUR/tono | 2007 | 2008 | 2009 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saudova Arabija | n.r. | n.r. | n.r. | 636 |
| Indeks OP = 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Drugo | 878 | 919 | 473 | 633 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Eurostatovi podatki, ki so navedeni v razpredelnici 11 v nadaljevanju, prikazujejo cene uvoza iz Saudove Arabije in drugih tretjih držav.

Razpredelnica 11

Prodajne cene izvoza iz drugih tretjih držav

EUR/tono

2007

2008

2009

OP

Saudova Arabija

n.r.

n.r.

n.r.

636

Indeks OP = 100

0

0

0

100

Drugo

878

919

473

633

(Indeks 2007 = 100)

100

105

54

72

| (94) | Razpredelnica prikazuje, da je bila povprečna cena uvoza iz Saudove Arabije, ki je znašala 636 EUR, primerljiva s cenami uvoza iz drugih tretjih držav, ki so povprečno znašale 633 EUR, medtem ko so bile za 11 % višje kot povprečna cena v ZDA, ki je znašala 573 EUR. |
| --- | --- |

(94)

Razpredelnica prikazuje, da je bila povprečna cena uvoza iz Saudove Arabije, ki je znašala 636 EUR, primerljiva s cenami uvoza iz drugih tretjih držav, ki so povprečno znašale 633 EUR, medtem ko so bile za 11 % višje kot povprečna cena v ZDA, ki je znašala 573 EUR.

| (95) | Dejstvo, da je uvoz iz Saudove Arabije v istem cenovnem segmentu kot uvoz drugih uvoznikov, ki se občutno razlikuje od cen izvoza iz ZDA, kaže, da se proizvajalci izvozniki iz Saudove Arabije pri določanju cen in glede možnega učinka proizvajalcev Unije obnašajo drugače kot ZDA. |
| --- | --- |

(95)

Dejstvo, da je uvoz iz Saudove Arabije v istem cenovnem segmentu kot uvoz drugih uvoznikov, ki se občutno razlikuje od cen izvoza iz ZDA, kaže, da se proizvajalci izvozniki iz Saudove Arabije pri določanju cen in glede možnega učinka proizvajalcev Unije obnašajo drugače kot ZDA.

| (96) | Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da uvoz iz Saudove Arabije ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(96)

Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da uvoz iz Saudove Arabije ni pretrgal vzročne zveze med dampinškim uvozom iz ZDA in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

3.2.   Učinek gospodarske krize

| (97) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije treba pripisati vedno manjši potrošnji. Te strani so prav tako trdile, da je negativno gibanje prodajnih cen povzročila svetovna gospodarska kriza. |
| --- | --- |

(97)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je zmanjšanje proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije treba pripisati vedno manjši potrošnji. Te strani so prav tako trdile, da je negativno gibanje prodajnih cen povzročila svetovna gospodarska kriza.

| (98) | Druge zainteresirane strani so trdile, da so vsi proizvajalci v petrokemičnem sektorju, vključno s proizvajalci VAM, med gospodarsko krizo utrpeli velike izgube in se zato izgube, ki jih je utrpela industrija Unije, ne sme pripisati dampinškemu uvozu iz zadevne države. |
| --- | --- |

(98)

Druge zainteresirane strani so trdile, da so vsi proizvajalci v petrokemičnem sektorju, vključno s proizvajalci VAM, med gospodarsko krizo utrpeli velike izgube in se zato izgube, ki jih je utrpela industrija Unije, ne sme pripisati dampinškemu uvozu iz zadevne države.

| (99) | Vendar je ta preiskava, kot je navedeno v uvodnih izjavah (41) do (43), pokazala, da je bilo v obravnavanem obdobju zmanjšanje potrošnje Unije na prostem trgu zanemarljivo. Zato učinek gospodarske krize glede zmanjšanja potrošnje ni mogel biti vzrok za močno zmanjšanje obsega prodaje, kot je navedeno v uvodnih izjavah (62) do (64). |
| --- | --- |

(99)

Vendar je ta preiskava, kot je navedeno v uvodnih izjavah (41) do (43), pokazala, da je bilo v obravnavanem obdobju zmanjšanje potrošnje Unije na prostem trgu zanemarljivo. Zato učinek gospodarske krize glede zmanjšanja potrošnje ni mogel biti vzrok za močno zmanjšanje obsega prodaje, kot je navedeno v uvodnih izjavah (62) do (64).

| (100) | Analiza podatkov o dobičkonosnosti prostega trga industrije Unije je razkrila, da je poslovanje z VAM v primerjavi z drugimi podobnimi proizvedenimi kemijskimi izdelki utrpelo posebne izgube. Poleg tega se je dobičkonosnost teh drugih izdelkov po krizi izboljšala, medtem ko se je poslovanje z VAM še naprej poslabševalo. To vodi do začasnega sklepa, da, čeprav je na poslovanje z VAM najverjetneje vplivala gospodarska kriza, je treba ta sektor razlikovati od drugih petrokemičnih sektorjev zaradi stalnih izgub, ki jih je utrpel pritožnik in so se nadaljevale po krizi, kar je bilo neposredno povezano s poceni uvozom iz ZDA. Trditev je zato začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(100)

Analiza podatkov o dobičkonosnosti prostega trga industrije Unije je razkrila, da je poslovanje z VAM v primerjavi z drugimi podobnimi proizvedenimi kemijskimi izdelki utrpelo posebne izgube. Poleg tega se je dobičkonosnost teh drugih izdelkov po krizi izboljšala, medtem ko se je poslovanje z VAM še naprej poslabševalo. To vodi do začasnega sklepa, da, čeprav je na poslovanje z VAM najverjetneje vplivala gospodarska kriza, je treba ta sektor razlikovati od drugih petrokemičnih sektorjev zaradi stalnih izgub, ki jih je utrpel pritožnik in so se nadaljevale po krizi, kar je bilo neposredno povezano s poceni uvozom iz ZDA. Trditev je zato začasno zavrnjena.

| (101) | Glede na navedeno se začasno sklene, da gospodarska kriza ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, do takšne mere, da bi prekinila vzorčno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA. |
| --- | --- |

(101)

Glede na navedeno se začasno sklene, da gospodarska kriza ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, do takšne mere, da bi prekinila vzorčno zvezo med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA.

3.3.   Samopovzročena škoda

| (102) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da je pritožnik prispeval k svojemu negotovemu položaju z gradnjo dodatnih proizvodnih zmogljivosti med recesijo. Trdile so, da sta zmanjšanje prodaje in dobička povzročila recesija in pritožnikove slabe poslovne odločitve. |
| --- | --- |

(102)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da je pritožnik prispeval k svojemu negotovemu položaju z gradnjo dodatnih proizvodnih zmogljivosti med recesijo. Trdile so, da sta zmanjšanje prodaje in dobička povzročila recesija in pritožnikove slabe poslovne odločitve.

| (103) | Več zainteresiranih strani je v nadaljevanju trdilo, da je glavni vzrok škode tehnologija, ki jo pritožnik uporablja v svojem obratu. V obravnavanem obdobju je pritožnik utrpel številne izpade proizvodnje in primere višje sile in trdili so, da je zmanjšanje pritožnikove prodaje treba pripisati številnim prekinitvam in ne dampinškemu uvozu iz ZDA. Podobni argumenti so bili podani v zvezi z pritožnikovo dobičkonosnostjo. |
| --- | --- |

(103)

Več zainteresiranih strani je v nadaljevanju trdilo, da je glavni vzrok škode tehnologija, ki jo pritožnik uporablja v svojem obratu. V obravnavanem obdobju je pritožnik utrpel številne izpade proizvodnje in primere višje sile in trdili so, da je zmanjšanje pritožnikove prodaje treba pripisati številnim prekinitvam in ne dampinškemu uvozu iz ZDA. Podobni argumenti so bili podani v zvezi z pritožnikovo dobičkonosnostjo.

| (104) | Glede trditve, da pritožnik ne bi smel razširiti svoje proizvodne zmogljivosti v času svetovnega upada gospodarske rasti, je treba opozoriti, da pritožnik ni nabavil nobenih novih zmogljivosti, temveč je preprosto razširil svojo proizvodno zmogljivost z optimizacijo obstoječih postopkov. Na trgu, kjer je celotna potrošnja stabilna, prodaja pa se zmanjšuje zaradi konkurenčnosti poceni uvoza, je treba to šteti za razumno poslovno odločitev. Ta trditev je zato začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(104)

Glede trditve, da pritožnik ne bi smel razširiti svoje proizvodne zmogljivosti v času svetovnega upada gospodarske rasti, je treba opozoriti, da pritožnik ni nabavil nobenih novih zmogljivosti, temveč je preprosto razširil svojo proizvodno zmogljivost z optimizacijo obstoječih postopkov. Na trgu, kjer je celotna potrošnja stabilna, prodaja pa se zmanjšuje zaradi konkurenčnosti poceni uvoza, je treba to šteti za razumno poslovno odločitev. Ta trditev je zato začasno zavrnjena.

| (105) | Glede trditve, da so izpadi proizvodnje, ki so nastali zaradi tehničnih težav pri pritožniku, vodili do škode, ki jo je utrpel pritožnik, je preiskava pokazala, da proizvodni postopek za VAM zahteva ciklično vzdrževanje in zaprtje obrata v rednih, načrtovanih časovnih presledkih. Zato je treba tri od petih prekinitev šteti za del rednega delovanja obrata VAM. |
| --- | --- |

(105)

Glede trditve, da so izpadi proizvodnje, ki so nastali zaradi tehničnih težav pri pritožniku, vodili do škode, ki jo je utrpel pritožnik, je preiskava pokazala, da proizvodni postopek za VAM zahteva ciklično vzdrževanje in zaprtje obrata v rednih, načrtovanih časovnih presledkih. Zato je treba tri od petih prekinitev šteti za del rednega delovanja obrata VAM.

| (106) | Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so vsi trije načrtovani izpadi temeljili na zavedni odločitvi pritožnika, da ustavi proizvodnjo v času, ko je bil pritisk na cene dampinškega uvoza tako velik, da pritožnik ni bil več v položaju, ko bi lahko dobavljal na ravni trajnostnih cen. Med temi prekinitvami je imel pritožnik zadostne ravni zaloge, da je dostavljal manjše količine, po katerih se je povpraševalo na podlagi sklenjenih pogodb ali prek promptne prodaje. Poleg tega so vedno manjše ravni zalog, kot je navedeno v uvodni izjavi (72), potrdile, da so bile v obravnavanem obdobju opravljene stalne dobave. |
| --- | --- |

(106)

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so vsi trije načrtovani izpadi temeljili na zavedni odločitvi pritožnika, da ustavi proizvodnjo v času, ko je bil pritisk na cene dampinškega uvoza tako velik, da pritožnik ni bil več v položaju, ko bi lahko dobavljal na ravni trajnostnih cen. Med temi prekinitvami je imel pritožnik zadostne ravni zaloge, da je dostavljal manjše količine, po katerih se je povpraševalo na podlagi sklenjenih pogodb ali prek promptne prodaje. Poleg tega so vedno manjše ravni zalog, kot je navedeno v uvodni izjavi (72), potrdile, da so bile v obravnavanem obdobju opravljene stalne dobave.

| (107) | Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da celoten učinek pritožnikovih izpadov ni bil takšen, da bi prekinil vzorčno zvezo. Zato so bili argumenti, ki so jih podale zainteresirane strani glede samopovzročene škode, zavrnjeni. |
| --- | --- |

(107)

Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da celoten učinek pritožnikovih izpadov ni bil takšen, da bi prekinil vzorčno zvezo. Zato so bili argumenti, ki so jih podale zainteresirane strani glede samopovzročene škode, zavrnjeni.

3.4.   Dostop do surovin: naravna konkurenčna prednost proizvajalcev v zadevni državi

| (108) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba za enega od glavnih virov pritožnikovih težav šteti njegovo odvisnost od zunanjih dobaviteljev surovin in ne dampinški uvoz. Trdile so tudi, da imajo izvozniki iz ZDA naravno konkurenčno prednost, saj imajo dostop do cenejših surovin, in sicer etilena in ocetne kisline. |
| --- | --- |

(108)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba za enega od glavnih virov pritožnikovih težav šteti njegovo odvisnost od zunanjih dobaviteljev surovin in ne dampinški uvoz. Trdile so tudi, da imajo izvozniki iz ZDA naravno konkurenčno prednost, saj imajo dostop do cenejših surovin, in sicer etilena in ocetne kisline.

| (109) | Glede domnevnih težav z viri surovin, ki so pritožniku na voljo, podan argument ni utemeljen, saj je bilo ugotovljeno, da pritožnik prav tako uživa koristi prednostnih kanalov, in sicer surovin, pridobljenih iz samih proizvodnih obratov dobavitelja in od sestrske družbe. Skladno s tem so bile cene surovin tako primerljive s tržnimi cenami zadevne države. |
| --- | --- |

(109)

Glede domnevnih težav z viri surovin, ki so pritožniku na voljo, podan argument ni utemeljen, saj je bilo ugotovljeno, da pritožnik prav tako uživa koristi prednostnih kanalov, in sicer surovin, pridobljenih iz samih proizvodnih obratov dobavitelja in od sestrske družbe. Skladno s tem so bile cene surovin tako primerljive s tržnimi cenami zadevne države.

| (110) | Iz tega sledi, da, čeprav so bile mogoče splošne cene glavne surovine za proizvodnjo VAM dejansko nižje v ZDA kot na trgu Unije, to ni vplivalo na stroške pritožnika. |
| --- | --- |

(110)

Iz tega sledi, da, čeprav so bile mogoče splošne cene glavne surovine za proizvodnjo VAM dejansko nižje v ZDA kot na trgu Unije, to ni vplivalo na stroške pritožnika.

| (111) | Dejstvo, da je razlika v cenah surovin lahko le delno vplivala na težave pritožnika, je bilo nadalje podprto z dejstvom, da so bili za druge izdelke, ki jih proizvaja pritožnik in vsebujejo enake surovine, zabeleženi znatno boljši rezultati o dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(111)

Dejstvo, da je razlika v cenah surovin lahko le delno vplivala na težave pritožnika, je bilo nadalje podprto z dejstvom, da so bili za druge izdelke, ki jih proizvaja pritožnik in vsebujejo enake surovine, zabeleženi znatno boljši rezultati o dobičkonosnosti.

| (112) | Glede na navedeno se začasno sklene, da vpliv cen surovin ni bil takšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(112)

Glede na navedeno se začasno sklene, da vpliv cen surovin ni bil takšen, da bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo za industrijo Unije.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (113) | Tako se je sklenilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA. Drugi možni vzroki škode, kot so učinek uvoza iz tretjih držav, vpliv gospodarske krize, naravna konkurenčna prednost proizvajalcev izvoznikov pri surovinah in samopovzročena škoda, so bili analizirani in noben od njih ni imel takega učinka na položaj industrije Unije, da bi prekinil vzorčno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(113)

Tako se je sklenilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz ZDA. Drugi možni vzroki škode, kot so učinek uvoza iz tretjih držav, vpliv gospodarske krize, naravna konkurenčna prednost proizvajalcev izvoznikov pri surovinah in samopovzročena škoda, so bili analizirani in noben od njih ni imel takega učinka na položaj industrije Unije, da bi prekinil vzorčno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (114) | Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije v OP. |
| --- | --- |

(114)

Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz ZDA in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.

F.   INTERES UNIJE

1.   Interes industrije Unije

| (115) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, ki je nelojalno znižal prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (48) in naslednjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(115)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi učinkov dampinškega uvoza, ki je nelojalno znižal prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi (48) in naslednjih uvodnih izjavah.

| (116) | Industrija Unije vlaga sredstva v izboljšanje svoje učinkovitosti in postopno poenostavlja svoje proizvodne postopke. Lahko se pričakuje, da bi ukrepi preprečili nadaljnjo nepošteno konkurenco poceni dampinškega uvoza in posledično omogočili okrevanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Industrija Unije vlaga sredstva v izboljšanje svoje učinkovitosti in postopno poenostavlja svoje proizvodne postopke. Lahko se pričakuje, da bi ukrepi preprečili nadaljnjo nepošteno konkurenco poceni dampinškega uvoza in posledično omogočili okrevanje industrije Unije.

| (117) | Če se ukrepi ne bodo uvedli, po drugi strani trenutni finančni položaj in dobičkonosnost industrije Unije, kot sta analizirana v uvodnih izjavah (54) in naslednjih uvodnih izjavah te preiskave, nista dovolj stabilna, da bi se še naprej zoperstavljala pritisku dampinškega uvoza. To bi verjetno vodilo do prekinitve ali znatnega zmanjšanja proizvodnje industrije Unije za prosti trg. |
| --- | --- |

(117)

Če se ukrepi ne bodo uvedli, po drugi strani trenutni finančni položaj in dobičkonosnost industrije Unije, kot sta analizirana v uvodnih izjavah (54) in naslednjih uvodnih izjavah te preiskave, nista dovolj stabilna, da bi se še naprej zoperstavljala pritisku dampinškega uvoza. To bi verjetno vodilo do prekinitve ali znatnega zmanjšanja proizvodnje industrije Unije za prosti trg.

| (118) | Glede na navedeno analizo se pričakuje, da bi uvedba začasnih ukrepov koristila industriji Unije. |
| --- | --- |

(118)

Glede na navedeno analizo se pričakuje, da bi uvedba začasnih ukrepov koristila industriji Unije.

2.   Interes uvoznikov

| (119) | Komisija je vprašalnike poslala dvema znanima nepovezanima uvoznikoma, ki sta se javila v roku iz obvestila o začetku postopka. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je vprašalnike poslala dvema znanima nepovezanima uvoznikoma, ki sta se javila v roku iz obvestila o začetku postopka.

| (120) | Preiskava je pokazala, da je znaten del njegovega celotnega prihodka od prodaje povezan z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(120)

Preiskava je pokazala, da je znaten del njegovega celotnega prihodka od prodaje povezan z zadevnim izdelkom.

| (121) | Opravljena je bila analiza učinka dajatev na uvoznikovo dobičkonosnost. Analiza je pokazala, da sta bila dobiček in pribitek od uvoza takšna, da bi uvedba ukrepov dejansko lahko vodila do zmanjšanja njegove dobičkonosnosti. Če se bodo ukrepi uvedli, bi z vidika stroškov posledično najverjetneje vplivali na uvoznikovo poslovanje. Kljub temu je uvoznik potrdil, da bi lahko glede na trenutne tržne razmere prenesel vsaj del povečanih stroškov na svoje stranke, saj se pričakuje, da bo povpraševanje ostalo nespremenjeno. Poleg tega je preiskava razkrila, da lahko uvoznik začne dobavljati izdelek pri proizvajalcih, za katere dajatev ne velja, kot so tajvanski izvozniki ali proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(121)

Opravljena je bila analiza učinka dajatev na uvoznikovo dobičkonosnost. Analiza je pokazala, da sta bila dobiček in pribitek od uvoza takšna, da bi uvedba ukrepov dejansko lahko vodila do zmanjšanja njegove dobičkonosnosti. Če se bodo ukrepi uvedli, bi z vidika stroškov posledično najverjetneje vplivali na uvoznikovo poslovanje. Kljub temu je uvoznik potrdil, da bi lahko glede na trenutne tržne razmere prenesel vsaj del povečanih stroškov na svoje stranke, saj se pričakuje, da bo povpraševanje ostalo nespremenjeno. Poleg tega je preiskava razkrila, da lahko uvoznik začne dobavljati izdelek pri proizvajalcih, za katere dajatev ne velja, kot so tajvanski izvozniki ali proizvajalci Unije.

| (122) | Glede na navedeno se sklene, da bi bil učinek uvedbe ukrepov na uvoznike omejen. |
| --- | --- |

(122)

Glede na navedeno se sklene, da bi bil učinek uvedbe ukrepov na uvoznike omejen.

3.   Interes uporabnikov

| (123) | Uporabniki so pokazali velik interes za ta primer. V preiskavi je sodelovalo dvanajst uporabnikov, od katerih sta bila dva preverjena na podlagi njunega obsega uvoza iz zadevne države. Te družbe se nahajajo po vsej Uniji ter so prisotne v sektorju industrijskih namenov uporabe, kot so premazi, barve in lepila. |
| --- | --- |

(123)

Uporabniki so pokazali velik interes za ta primer. V preiskavi je sodelovalo dvanajst uporabnikov, od katerih sta bila dva preverjena na podlagi njunega obsega uvoza iz zadevne države. Te družbe se nahajajo po vsej Uniji ter so prisotne v sektorju industrijskih namenov uporabe, kot so premazi, barve in lepila.

| (124) | Uvoz sodelujočih uporabnikov po Eurostatovih podatkih znaša približno eno tretjino celotnega uvoza iz ZDA. Preiskava je pokazala, da je 30 % nakupov VAM sodelujočih uporabnikov s poreklom iz ZDA, 57 % pa jih je s poreklom iz EU. |
| --- | --- |

(124)

Uvoz sodelujočih uporabnikov po Eurostatovih podatkih znaša približno eno tretjino celotnega uvoza iz ZDA. Preiskava je pokazala, da je 30 % nakupov VAM sodelujočih uporabnikov s poreklom iz ZDA, 57 % pa jih je s poreklom iz EU.

| (125) | Preiskava je pokazala, da je VAM predstavljal v povprečju eno tretjino proizvodnih stroškov dveh preverjenih uporabnikov. |
| --- | --- |

(125)

Preiskava je pokazala, da je VAM predstavljal v povprečju eno tretjino proizvodnih stroškov dveh preverjenih uporabnikov.

| (126) | Nekateri uporabniki so trdili, da bi uvedba ukrepov povečala njihove proizvodne stroške ter da bi bilo to zvišanje stroškov težko prenesti na stranke zaradi močne konkurence na trgu. Domnevno naj bi ta težava povzročila zmanjšanje tržnega deleža uporabnikov v korist njihovim konkurentom zunaj Unije ali spremembo trenutnega proizvodnega postopka v postopek, pri katerem se zadevni izdelek ne uporablja. Končna posledica ukrepov naj bi bilo pomembno znižanje stopenj dobička uporabnikov. |
| --- | --- |

(126)

Nekateri uporabniki so trdili, da bi uvedba ukrepov povečala njihove proizvodne stroške ter da bi bilo to zvišanje stroškov težko prenesti na stranke zaradi močne konkurence na trgu. Domnevno naj bi ta težava povzročila zmanjšanje tržnega deleža uporabnikov v korist njihovim konkurentom zunaj Unije ali spremembo trenutnega proizvodnega postopka v postopek, pri katerem se zadevni izdelek ne uporablja. Končna posledica ukrepov naj bi bilo pomembno znižanje stopenj dobička uporabnikov.

| (127) | Dva od teh uporabnikov sta navedla, da bi znižane stopnje dobička vodile do manjših naložb njuno v proizvodnjo, kar bi posledično vplivalo na zaposlenost. |
| --- | --- |

(127)

Dva od teh uporabnikov sta navedla, da bi znižane stopnje dobička vodile do manjših naložb njuno v proizvodnjo, kar bi posledično vplivalo na zaposlenost.

| (128) | Glede trditve o znižanju stopnje dobička se ob upoštevanju zdravih stopenj dobičkonosnosti pričakuje, da bi v primeru, če uporabniki ne bi mogli prenesti zvišanja stroškov na stranke, uvedba dajatev le rahlo znižala njihove stopnje dobička. Zato ni verjetno, da bi prišlo do motenj pri naložbah v proizvodnjo in do znatno škodljivega učinka na zaposlenost. Na podlagi navedenega je trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(128)

Glede trditve o znižanju stopnje dobička se ob upoštevanju zdravih stopenj dobičkonosnosti pričakuje, da bi v primeru, če uporabniki ne bi mogli prenesti zvišanja stroškov na stranke, uvedba dajatev le rahlo znižala njihove stopnje dobička. Zato ni verjetno, da bi prišlo do motenj pri naložbah v proizvodnjo in do znatno škodljivega učinka na zaposlenost. Na podlagi navedenega je trditev zavrnjena.

| (129) | Glede trditve, da bi ukrepi na uvoz zadevnega izdelka škodili konkurenčnosti uporabnikov Unije, ker bi zvišali njihove proizvodne stroške in dajali prednost uvozu izdelkov s konca proizvodne verige iz drugih tretjih držav, je treba opozoriti, da namen dajatev ni ustaviti uvoz in da raven ukrepov ni takšna, da bi preprečila uporabnikom dobavljanje iz ZDA. Namen protidampinških dajatev je ponovna vzpostavitev poštenih pogojev poslovanja za zadevni izdelek na trgu Unije. Na podlagi navedenega in ob upoštevanju, da je le ena tretjina potrošnje VAM uporabnikov s poreklom iz ZDA, je trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(129)

Glede trditve, da bi ukrepi na uvoz zadevnega izdelka škodili konkurenčnosti uporabnikov Unije, ker bi zvišali njihove proizvodne stroške in dajali prednost uvozu izdelkov s konca proizvodne verige iz drugih tretjih držav, je treba opozoriti, da namen dajatev ni ustaviti uvoz in da raven ukrepov ni takšna, da bi preprečila uporabnikom dobavljanje iz ZDA. Namen protidampinških dajatev je ponovna vzpostavitev poštenih pogojev poslovanja za zadevni izdelek na trgu Unije. Na podlagi navedenega in ob upoštevanju, da je le ena tretjina potrošnje VAM uporabnikov s poreklom iz ZDA, je trditev zavrnjena.

| (130) | Poleg navedenega je treba prav tako poudariti, da je veliko uporabnikov zaradi redkih virov dobave VAM kot prednostno nalogo navedlo zadostno ponudbo VAM s poreklom iz Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je preiskava pokazala obstoj verjetnosti za skorajšnjo prekinitev oskrbe prostega trga z VAM, če se ukrepi ne uvedejo. V povezavi z raznovrstnostjo oskrbe bi bila uvedba ukrepov prav tako v interesu uporabnikov Unije. |
| --- | --- |

(130)

Poleg navedenega je treba prav tako poudariti, da je veliko uporabnikov zaradi redkih virov dobave VAM kot prednostno nalogo navedlo zadostno ponudbo VAM s poreklom iz Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je preiskava pokazala obstoj verjetnosti za skorajšnjo prekinitev oskrbe prostega trga z VAM, če se ukrepi ne uvedejo. V povezavi z raznovrstnostjo oskrbe bi bila uvedba ukrepov prav tako v interesu uporabnikov Unije.

| (131) | Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bili kakršni koli negativni učinki uvedbe ukrepov na uporabnike omejeni. |
| --- | --- |

(131)

Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bili kakršni koli negativni učinki uvedbe ukrepov na uporabnike omejeni.

4.   Sklep o interesu Unije

| (132) | Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije ni mogoče jasno skleniti, da uvedba začasnih ukrepov na uvoz vinilacetata s poreklom iz ZDA ne bi bila v interesu Unije. |
| --- | --- |

(132)

Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije ni mogoče jasno skleniti, da uvedba začasnih ukrepov na uvoz vinilacetata s poreklom iz ZDA ne bi bila v interesu Unije.

G.   PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (133) | Glede na navedene sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(133)

Glede na navedene sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

1.   Stopnja odprave škode

| (134) | Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(134)

Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (135) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(135)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v panogi lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Uniji.

| (136) | Zato se je stopnja odprave škode izračunala na podlagi primerjave med povprečno ceno dampinškega uvoza in ciljno ceno industrije Unije. Ciljna cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom industrije Unije prištela ciljna stopnja dobička. Ciljna stopnja dobička je bila začasno določena na raven 9,9 %. Ta stopnja dobička je bila določena glede na dobičkonosnost na osnovi povprečnega donosa (merjenega kot EBITDA/prodaje), ki so ga družbe iz petrokemične industrije v sektorju, podobnem VAM, ustvarile v obdobju 2007–2009. |
| --- | --- |

(136)

Zato se je stopnja odprave škode izračunala na podlagi primerjave med povprečno ceno dampinškega uvoza in ciljno ceno industrije Unije. Ciljna cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom industrije Unije prištela ciljna stopnja dobička. Ciljna stopnja dobička je bila začasno določena na raven 9,9 %. Ta stopnja dobička je bila določena glede na dobičkonosnost na osnovi povprečnega donosa (merjenega kot EBITDA/prodaje), ki so ga družbe iz petrokemične industrije v sektorju, podobnem VAM, ustvarile v obdobju 2007–2009.

| (137) | Posledične stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen so višje od 30 %. |
| --- | --- |

(137)

Posledične stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen so višje od 30 %.

2.   Začasni ukrepi

| (138) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz zadevne države uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se stopnja dajatve določi na ugotovljenih stopnjah dampinga. |
| --- | --- |

(138)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz zadevne države uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni stopenj dampinga in škode, ki je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se stopnja dajatve določi na ugotovljenih stopnjah dampinga.

| (139) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev se (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz ZDA, ki so jih proizvedle navedene družbe oziroma posamezni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(139)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev se (za razliko od dajatve na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz ZDA, ki so jih proizvedle navedene družbe oziroma posamezni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (140) | Vsak zahtevek glede uporabe teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(140)

Vsak zahtevek glede uporabe teh stopenj protidampinške dajatve za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je na primer povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo posodobila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (141) | Na podlagi navedenega so predlagane protidampinške stopnje dajatve, izražene kot CIF meja Unije, začasno naslednje:








  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Začasne stopnje dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Vse druge družbe | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

Na podlagi navedenega so predlagane protidampinške stopnje dajatve, izražene kot CIF meja Unije, začasno naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Začasne stopnje dajatev

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Vse druge družbe

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   RAZKRITJE

| (142) | Zaradi dobrega upravljanja je treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(142)

Zaradi dobrega upravljanja je treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na uvoz vinilacetata s poreklom iz Združenih držav Amerike, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 2915 32 00, se uvede začasna protidampinška dajatev.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Vse druge družbe | 13,8 % | B999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

The Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Vse druge družbe

13,8 %

B999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 327, 4.12.2010, str. 23.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruselj, Belgija.

3

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 822/2011

z dne 16. avgusta 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. avgusta 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 823/2011

z dne 16. avgusta 2011

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (EU) št. 867/2010, za tržno leto 2010/11

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 815/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2010/11 so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 867/2010 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 815/2011 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (EU) št. 867/2010 za tržno leto 2010/11, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. avgusta 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 259, 1.10.2010, str. 3.

3

(4)  UL L 208, 13.8.2011, str. 82.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 17. avgusta 2011

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/43

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 16. avgusta 2011

o spremembi Odločbe 2005/240/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5745)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/506/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(m) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2005/240/ES (2) je bila odobrena uporaba štirih metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2005/240/ES (2) je bila odobrena uporaba štirih metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem.

| (2) | Poljska je izjavila, da se je od sprejetja Odločbe 2005/240/ES klavna vrednost pitovnih prašičev na Poljskem precej izboljšala. Zato je po skoraj šestih letih od sprejetja metod za razvrščanje treba posodobiti njihove enačbe ter pridobiti in uporabiti nove, posodobljene metode, da bi povečali konkurenčnost in uvedli cenejše metode za razvrščanje. |
| --- | --- |

(2)

Poljska je izjavila, da se je od sprejetja Odločbe 2005/240/ES klavna vrednost pitovnih prašičev na Poljskem precej izboljšala. Zato je po skoraj šestih letih od sprejetja metod za razvrščanje treba posodobiti njihove enačbe ter pridobiti in uporabiti nove, posodobljene metode, da bi povečali konkurenčnost in uvedli cenejše metode za razvrščanje.

| (3) | Poljska je zaprosila Komisijo za odobritev zamenjave enačb, ki se uporabljajo pri metodah za razvrščanje prašičjih trupov „CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)“, „ULTRA-FOM 300“, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)“ in „IM-03“, in odobritev štirih novih metod za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju ter je v protokolu v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 z dne 10. decembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo lestvic Skupnosti za razvrščanje trupov goved, prašičev in ovac ter sporočanje njihovih cen (3) predložila podroben opis preskusa z razkosanjem, v katerem so navedeni načela, na katerih temelji ta metoda, rezultati preskusa z razkosanjem in enačbe za ocenjevanje deleža pustega mesa. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je zaprosila Komisijo za odobritev zamenjave enačb, ki se uporabljajo pri metodah za razvrščanje prašičjih trupov „CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)“, „ULTRA-FOM 300“, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)“ in „IM-03“, in odobritev štirih novih metod za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju ter je v protokolu v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 z dne 10. decembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo lestvic Skupnosti za razvrščanje trupov goved, prašičev in ovac ter sporočanje njihovih cen (3) predložila podroben opis preskusa z razkosanjem, v katerem so navedeni načela, na katerih temelji ta metoda, rezultati preskusa z razkosanjem in enačbe za ocenjevanje deleža pustega mesa.

| (4) | Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih metod za razvrščanje izpolnjeni, zato je treba te metode za razvrščanje na Poljskem odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih metod za razvrščanje izpolnjeni, zato je treba te metode za razvrščanje na Poljskem odobriti.

| (5) | Odločbo 2005/240/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/240/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Spremembe naprav ali metod za razvrščanje ne bi smele biti dovoljene, če niso izrecno odobrene s sklepom Komisije. |
| --- | --- |

(6)

Spremembe naprav ali metod za razvrščanje ne bi smele biti dovoljene, če niso izrecno odobrene s sklepom Komisije.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2005/240/ES se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem se v skladu s točko 1 oddelka B.IV Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) odobri uporaba naslednjih metod:






  (a) | naprava ‚,Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 1 Priloge; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem se v skladu s točko 1 oddelka B.IV Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) odobri uporaba naslednjih metod:

(a)

naprava ‚,Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 1 Priloge;

| (b) | naprava ‚Ultra FOM 300‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 2 Priloge; |
| --- | --- |

(b)

naprava ‚Ultra FOM 300‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 2 Priloge;

| (c) | naprava ‚Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 3 Priloge; |
| --- | --- |

(c)

naprava ‚Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 3 Priloge;

| (d) | naprava ‚IM-03‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 4 Priloge; |
| --- | --- |

(d)

naprava ‚IM-03‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 4 Priloge;

| (e) | naprava ‚Autofom III‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 5 Priloge; |
| --- | --- |

(e)

naprava ‚Autofom III‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 5 Priloge;

| (f) | naprava ‚CSB Image-Meater (CSB)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 6 Priloge; |
| --- | --- |

(f)

naprava ‚CSB Image-Meater (CSB)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 6 Priloge;

| (g) | naprava ‚Fat-O-Meater II (FOM II)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 7 Priloge; |
| --- | --- |

(g)

naprava ‚Fat-O-Meater II (FOM II)‘ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 7 Priloge;

| (h) | „ročna metoda (ZP)“ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 8 Priloge. |
| --- | --- |

(h)

„ročna metoda (ZP)“ in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 8 Priloge.

Glede naprave „Ultra FOM 300“ iz točke (b) prvega pododstavka mora biti po opravljenem postopku merjenja na trupu možno preveriti, ali je naprava izmerila vrednosti meritev F1 in F2 na mestu, določenem v točki 3 dela 2 Priloge. Ustrezno označitev mesta merjenja je treba opraviti sočasno s postopkom merjenja.

Ročna metoda ZP iz točke (h) prvega pododstavka bo odobrena samo za klavnice, ki imajo klavno linijo z zmogljivostjo predelave največ 40 prašičev na uro.

| 2. | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 12. decembra 2011.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 74, 19.3.2005, str. 62.

2

(3)  UL L 337, 16.12.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“;

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

METODE ZA RAZVRŠČANJE PRAŠIČJIH TRUPOV NA POLJSKEM

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s sondo visoke ločljivosti Sydel širine 8 mm, z infrardečo svetlečo diodo (Honeywell) in dvema svetlobnima senzorjema (Honeywell). Obratovalna razdalja med njimi je med 0 in 105 mm. Naprava CGM sama preračuna izmerjene vrednosti v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s sondo visoke ločljivosti Sydel širine 8 mm, z infrardečo svetlečo diodo (Honeywell) in dvema svetlobnima senzorjema (Honeywell). Obratovalna razdalja med njimi je med 0 in 105 mm. Naprava CGM sama preračuna izmerjene vrednosti v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 6 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, vzporedno z razpolovnico trupa, |
| F2 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

M2

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 6 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, vzporedno z razpolovnico trupa,

F2

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 2

ULTRA FOM 300

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Ultra FOM 300“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Ultra FOM 300“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s poljem ultrazvočnih pretvornikov s frekvenco 3,5 MHz (U-Systems). Naprava Ultra-FOM sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s poljem ultrazvočnih pretvornikov s frekvenco 3,5 MHz (U-Systems). Naprava Ultra-FOM sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena na zadnjem rebru, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico, |
| M2 | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico, |
| F1 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M1, |
| F2 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

M1

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena na zadnjem rebru, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico,

M2

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico,

F1

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M1,

F2

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s 16 ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 2 MHz (GE Inspection Technologies). Pri podatkih, dobljenih z ultrazvokom, se meri debelina hrbtne slanine in mišice. Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s 16 ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 2 MHz (GE Inspection Technologies). Pri podatkih, dobljenih z ultrazvokom, se meri debelina hrbtne slanine in mišice. Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  pri čemer je: | Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

pri čemer je:

Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa,

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 = spremenljivke, ki se merijo z Autofomom. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 = spremenljivke, ki se merijo z Autofomom.

| 4. | Merilne točke in statistična metoda so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 (1)

  Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Merilne točke in statistična metoda so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 (1)

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg.

Del 4

IM-03

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „,IM-03“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „,IM-03“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena z igelno optično sondo (enovrstični bralnik SLS01) s 7-milimetrskim premerom. Sonda vsebuje vrsto tipal CIS (contact image sensor) in zelenih svetlečih diod. Obratovalna razdalja je med 0 in 132 milimetri. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena z igelno optično sondo (enovrstični bralnik SLS01) s 7-milimetrskim premerom. Sonda vsebuje vrsto tipal CIS (contact image sensor) in zelenih svetlečih diod. Obratovalna razdalja je med 0 in 132 milimetri.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 6 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, vzporedno z razpolovnico trupa, |
| F2 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

M2

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 6 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, vzporedno z razpolovnico trupa,

F2

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 5

AUTOFOM III

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Autofom III“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Autofom III“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s šestnajstimi ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 2 MHz (Carometec A/S), med katerimi je obratovalna razdalja 25 mm. Pri podatkih, dobljenih z ultrazvokom, se meri debelina hrbtne slanine, mišice in ustrezni parametri. Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s šestnajstimi ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 2 MHz (Carometec A/S), med katerimi je obratovalna razdalja 25 mm. Pri podatkih, dobljenih z ultrazvokom, se meri debelina hrbtne slanine, mišice in ustrezni parametri. Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna na podlagi 10 spremenljivk v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × – 1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  pri čemer je: | Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna na podlagi 10 spremenljivk v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × – 1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

pri čemer je:

Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa,

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 = spremenljivke, ki se merijo z Autofom III. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 = spremenljivke, ki se merijo z Autofom III.

| 4. | Merilne točke so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008.
  Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Merilne točke so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg.

Del 6

CSB IMAGE-MEATER (CSB)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „CSB Image-Meater“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „CSB Image-Meater“.

| 2. | Glavni sestavni deli naprave CSB Image-Meater so video kamera, osebni računalnik, opremljen s kartico za analiziranje slike, zaslon, tiskalnik, krmilni mehanizem, sprožitveni mehanizem in vmesniki. Meritve vseh petih spremenljivk Image-Meater se opravijo na razpolovnici v predelu stegna (okoli mišice M. gluteus medius).
  Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Glavni sestavni deli naprave CSB Image-Meater so video kamera, osebni računalnik, opremljen s kartico za analiziranje slike, zaslon, tiskalnik, krmilni mehanizem, sprožitveni mehanizem in vmesniki. Meritve vseh petih spremenljivk Image-Meater se opravijo na razpolovnici v predelu stegna (okoli mišice M. gluteus medius).

Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  pri čemer je: | Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa,the estimated percentage of lean meat in the carcass, |
| --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

pri čemer je:

Ŷ = predvideni odstotek mesnatosti trupa,the estimated percentage of lean meat in the carcass,

| | MS = povprečna debelina maščobnega tkiva nad mišico M. gluteus medius (v milimetrih), |
| --- | --- |

MS = povprečna debelina maščobnega tkiva nad mišico M. gluteus medius (v milimetrih),

| | MF = povprečna debelina ledvenih mišic in mišice M. gluteus medius (v milimetrih), |
| --- | --- |

MF = povprečna debelina ledvenih mišic in mišice M. gluteus medius (v milimetrih),

| | VaF, VcF, VdF = povprečna debelina mišic nad tremi izbranimi ledvenimi vretenci kranialno (v milimetrih). |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF = povprečna debelina mišic nad tremi izbranimi ledvenimi vretenci kranialno (v milimetrih).

| 4. | Merilne točke so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008.
  Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Merilne točke so opisane v delu II protokola, ki ga je Poljska predložila Komisiji v skladu s členom 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kg.

Del 7

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Fat-O-Meater II“. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Fat-O-Meater II“.

| 2. | Naprava je nova različica merilnega sistema Fat-O-Meater. Merilno pištolo FOM II sestavljajo optična sonda z nožem, priprava za merjenje globine z meritvijo globine 125 mm, ter sistem za pridobivanje in analiziranje podatkov – Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).
  Pištola FOM II vsebuje vso pravno pomembno evidenco in analizo podatkov. Priključek je del FOM II in popolnoma vgrajen vanjo.
  Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava je nova različica merilnega sistema Fat-O-Meater. Merilno pištolo FOM II sestavljajo optična sonda z nožem, priprava za merjenje globine z meritvijo globine 125 mm, ter sistem za pridobivanje in analiziranje podatkov – Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).

Pištola FOM II vsebuje vso pravno pomembno evidenco in analizo podatkov. Priključek je del FOM II in popolnoma vgrajen vanjo.

Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico, |
| F2 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

M2

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena med tretjim in četrtim rebrom od zadnjega rebra, 7 centimetrov od vzdolžne osi hrbta, pravokotno na mišico,

F2

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena istočasno, na istem mestu in na isti način kot M2.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 8

ROČNA METODA (ZP)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z „ročno metodo (ZP)“, pri kateri se meri z ravnilom. |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z „ročno metodo (ZP)“, pri kateri se meri z ravnilom.

| 2. | Pri tej metodi se lahko uporabi ravnilo, pri čemer je razvrščanje določeno z ustrezno enačbo. Metoda temelji na ročnem merjenju debeline maščobnega tkiva in mišice na vzdolžni osi razkosanega trupa. |
| --- | --- |

2.

Pri tej metodi se lahko uporabi ravnilo, pri čemer je razvrščanje določeno z ustrezno enačbo. Metoda temelji na ročnem merjenju debeline maščobnega tkiva in mišice na vzdolžni osi razkosanega trupa.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | najmanjša debelina vidnega maščobnega tkiva na vzdolžni osi razkosanega trupa, ki pokriva mišico M. gluteus medius (v milimetrih), |
| M | = | vidna debelina ledvene mišice na vzdolžni osi razkosanega trupa, izmerjena kot najkrajša razdalja med sprednjim (kranialnim) koncem mišice M. gluteus medius in zgornjim (dorzalnim) robom hrbteničnega kanala (v milimetrih). |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

F

=

najmanjša debelina vidnega maščobnega tkiva na vzdolžni osi razkosanega trupa, ki pokriva mišico M. gluteus medius (v milimetrih),

M

=

vidna debelina ledvene mišice na vzdolžni osi razkosanega trupa, izmerjena kot najkrajša razdalja med sprednjim (kranialnim) koncem mišice M. gluteus medius in zgornjim (dorzalnim) robom hrbteničnega kanala (v milimetrih).

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

---

(1)  UL L 337, 16.12.2008, str. 3.‘.

1

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/49

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 16. avgusta 2011

o spremembi Odločbe 2005/382/ES o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5746)

(Besedilo v madžarskem jeziku je edino verodostojno)

(2011/507/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(m) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2005/382/ES (2) je bila odobrena uporaba štirih metod za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2005/382/ES (2) je bila odobrena uporaba štirih metod za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem.

| (2) | Madžarska je navedla, da so se od sprejetja Odločbe 2005/382/ES enačbe in metode razvrščanja precej spremenile. Zato je treba posodobiti enačbo ene metode, zamenjati druge tri metode, dodati novo metodo in poenostaviti metode razvrščanja z uporabo samo ene merilne točke namesto sedanjih dveh merilnih točk. |
| --- | --- |

(2)

Madžarska je navedla, da so se od sprejetja Odločbe 2005/382/ES enačbe in metode razvrščanja precej spremenile. Zato je treba posodobiti enačbo ene metode, zamenjati druge tri metode, dodati novo metodo in poenostaviti metode razvrščanja z uporabo samo ene merilne točke namesto sedanjih dveh merilnih točk.

| (3) | Madžarska je zaprosila Komisijo za odobritev zamenjave enačb, ki se uporabljajo pri metodi „FAT-O-MEATER FOM S70 IN FAT-O-MEATER FOM S71“ za razvrščanje prašičjih trupov, in za odobritev štirih novih metod za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju ter je v protokolu v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 z dne 10. decembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo lestvic Skupnosti za razvrščanje trupov goved, prašičev in ovac ter sporočanje njihovih cen (3) predložila podroben opis preskusa z razkosanjem, v katerem so navedeni načela, na katerih temeljijo te metode, rezultati preskusa z razkosanjem in enačbe, uporabljene za ocenjevanje deleža mesnatosti. |
| --- | --- |

(3)

Madžarska je zaprosila Komisijo za odobritev zamenjave enačb, ki se uporabljajo pri metodi „FAT-O-MEATER FOM S70 IN FAT-O-MEATER FOM S71“ za razvrščanje prašičjih trupov, in za odobritev štirih novih metod za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju ter je v protokolu v skladu s členom 23(4) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 z dne 10. decembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo lestvic Skupnosti za razvrščanje trupov goved, prašičev in ovac ter sporočanje njihovih cen (3) predložila podroben opis preskusa z razkosanjem, v katerem so navedeni načela, na katerih temeljijo te metode, rezultati preskusa z razkosanjem in enačbe, uporabljene za ocenjevanje deleža mesnatosti.

| (4) | Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih metod za razvrščanje izpolnjeni. Zato je treba te metode za razvrščanje na Madžarskem odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih metod za razvrščanje izpolnjeni. Zato je treba te metode za razvrščanje na Madžarskem odobriti.

| (5) | Odločbo 2005/382/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2005/382/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Spremembe naprav ali metod ocenjevanja ne smejo biti dovoljene, če niso izrecno odobrene s sklepom Komisije. |
| --- | --- |

(6)

Spremembe naprav ali metod ocenjevanja ne smejo biti dovoljene, če niso izrecno odobrene s sklepom Komisije.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2005/382/ES se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem se v skladu s točko 1 oddelka B.IV Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) odobri uporaba naslednjih metod:






  (a) | napravi, imenovani „Fat-O-Meater FOM S70“ in „Fat-O-Meater FOM S71“, in z njima povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu I Priloge; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Za razvrščanje prašičjih trupov na Madžarskem se v skladu s točko 1 oddelka B.IV Priloge V k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (4) odobri uporaba naslednjih metod:

(a)

napravi, imenovani „Fat-O-Meater FOM S70“ in „Fat-O-Meater FOM S71“, in z njima povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu I Priloge;

| (b) | naprava, imenovana „Ultra FOM 300“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu II Priloge; |
| --- | --- |

(b)

naprava, imenovana „Ultra FOM 300“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu II Priloge;

| (c) | naprava, imenovana „OptiScan-TP“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu III Priloge; |
| --- | --- |

(c)

naprava, imenovana „OptiScan-TP“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu III Priloge;

| (d) | naprava, imenovana „IM-03“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu IV Priloge; |
| --- | --- |

(d)

naprava, imenovana „IM-03“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu IV Priloge;

| (e) | naprava, imenovana „OptiGrade-MCP“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu V Priloge. |
| --- | --- |

(e)

naprava, imenovana „OptiGrade-MCP“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobno opredeljene v delu V Priloge.

Glede naprave „Ultra FOM 300“ iz točke (b) prvega pododstavka mora biti po opravljenem postopku merjenja možno preveriti na trupu, ali je naprava izmerila vrednosti meritve BF in LD na mestu iz točke 3 dela II Priloge. Ob izpeljavi postopka merjenja se označi ustrezno mesto merjenja.

| 2. | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja od 2. julija 2012.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Madžarsko.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo

Dacian CIOLOŞ

Član Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 126, 19.5.2005, str. 55.

2

(3)  UL L 337, 16.12.2008, str. 3.

3

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“;

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

METODE ZA RAZVRŠČANJE PRAŠIČJIH TRUPOV NA MADŽARSKEM

Del I

FAT-O-MEATER FOM S70 IN FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravami, imenovanimi ‚Fat-O-Meater FOM S70‘ in ‚Fat-O-Meater S71‘. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravami, imenovanimi ‚Fat-O-Meater FOM S70‘ in ‚Fat-O-Meater S71‘.

| 2. | Naprava je opremljena s sondo premera 6 milimetrov, ki vsebuje optično sondo vrste Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ in ima obratovalno razdaljo med 5 in 105 milimetri. Rezultati meritev se preračunajo v predvideni delež mesnatosti z računalnikom vrste S70 ali S71. |
| --- | --- |

2.

Naprava je opremljena s sondo premera 6 milimetrov, ki vsebuje optično sondo vrste Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ in ima obratovalno razdaljo med 5 in 105 milimetri. Rezultati meritev se preračunajo v predvideni delež mesnatosti z računalnikom vrste S70 ali S71.

| 3. | Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni delež mesnatosti v trupu, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom, |
| LD | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF. |

3.

Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni delež mesnatosti v trupu,

BF

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom,

LD

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

Del II

ULTRA FOM 300

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚Ultra FOM 300‘. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚Ultra FOM 300‘.

| 2. | Naprava je opremljena z ultrazvočno sondo z vrsto pretvornikov, ki oddajajo ultrazvočne valove s frekvenco 3,5 MHz. Ultrazvočni signal se digitalizira, shrani in obdela z mikroprocesorjem. Naprava ‚Ultra FOM 300‘ sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava je opremljena z ultrazvočno sondo z vrsto pretvornikov, ki oddajajo ultrazvočne valove s frekvenco 3,5 MHz. Ultrazvočni signal se digitalizira, shrani in obdela z mikroprocesorjem. Naprava ‚Ultra FOM 300‘ sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni delež mesnatosti v trupu, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od sredine razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom, |
| LD | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF. |

3.

Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni delež mesnatosti v trupu,

BF

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od sredine razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom,

LD

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

Del III

OPTISCAN TP

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚OptiScan TP‘. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚OptiScan TP‘.

| 2. | Naprava ‚Optiscan-TP‘ je opremljena z digitalno elektronsko napravo za snemanje in obdelavo slik, s katero je mogoče narediti osvetljeno sliko dveh merilnih točk na trupu. Slike so osnova za izračun debeline slanine in mišic v skladu z metodo dveh točk ‚Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)‘.
  Naprava ‚Optiscan-TP‘ sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. Slike se shranijo in se lahko pozneje preverijo. Vgrajeni vmesnik Bluetooth® omogoča enostaven prenos podatkov. |
| --- | --- |

2.

Naprava ‚Optiscan-TP‘ je opremljena z digitalno elektronsko napravo za snemanje in obdelavo slik, s katero je mogoče narediti osvetljeno sliko dveh merilnih točk na trupu. Slike so osnova za izračun debeline slanine in mišic v skladu z metodo dveh točk ‚Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)‘.

Naprava ‚Optiscan-TP‘ sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. Slike se shranijo in se lahko pozneje preverijo. Vgrajeni vmesnik Bluetooth® omogoča enostaven prenos podatkov.

| 3. | Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni delež mesnatosti v trupu, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | najmanjša debelina maščevja (vključno s kožo) v milimetrih preko mišice M. gluteus medius, |
| LD | = | najmanjša debelina mišice v milimetrih med prednjim koncem mišice M. gluteus medius in hrbtnim delom medularnega kanala. |

3.

Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni delež mesnatosti v trupu,

BF

=

najmanjša debelina maščevja (vključno s kožo) v milimetrih preko mišice M. gluteus medius,

LD

=

najmanjša debelina mišice v milimetrih med prednjim koncem mišice M. gluteus medius in hrbtnim delom medularnega kanala.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

Del IV

IM-03

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚IM-03‘. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚IM-03‘.

| 2. | Naprava je opremljena z igelno optično sondo (enovrstični bralnik SLS01) s 7-milimetrskim premerom z nožem. Sonda vsebuje vrsto tipal CIS (contact image sensor) in zelenih svetlečih diod. Obratovalna razdalja je med 0 in 132 mm. Naprava IM-03 sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava je opremljena z igelno optično sondo (enovrstični bralnik SLS01) s 7-milimetrskim premerom z nožem. Sonda vsebuje vrsto tipal CIS (contact image sensor) in zelenih svetlečih diod. Obratovalna razdalja je med 0 in 132 mm. Naprava IM-03 sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni delež mesnatosti v trupu, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom, |
| LD | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF. |

3.

Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni delež mesnatosti v trupu,

BF

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom,

LD

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

Del V

OPTIGRADE-MCP

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚OptiGrade-MCP‘. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano ‚OptiGrade-MCP‘.

| 2. | Naprava je opremljena z optično sondo premera 6 milimetrov, infrardečo fotodiodo (Siemens) in fototranzistorjem (Siemens). Obratovalna razdalja je med 0 in 110 milimetri.
  Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava je opremljena z optično sondo premera 6 milimetrov, infrardečo fotodiodo (Siemens) in fototranzistorjem (Siemens). Obratovalna razdalja je med 0 in 110 milimetri.

Rezultati meritev se računalniško preračunajo v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  pri čemer je:







  Ŷ | = | predvideni delež mesnatostio v trupu, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom, |
| LD | = | debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF. |

3.

Delež mesnatosti v trupu se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

pri čemer je:

Ŷ

=

predvideni delež mesnatostio v trupu,

BF

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 cm od vzdolžne osi razpolovljenega trupa med drugim in tretjim rebrom,

LD

=

debelina hrbtne mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot BF.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.“

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/53

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 16. avgusta 2011

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 5798)

(Besedilo velja za EGP)

(2011/508/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (3) in zlasti člena 11(1)(f) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (4), in zlasti prvega pododstavka člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Litvi je prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge. |
| --- | --- |

(1)

V Litvi je prišlo do izbruhov klasične prašičje kuge.

| (2) | Zaradi trgovine z živimi prašiči in nekaterimi prašičjimi proizvodi lahko navedeni izbruhi ogrozijo črede v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi trgovine z živimi prašiči in nekaterimi prašičjimi proizvodi lahko navedeni izbruhi ogrozijo črede v drugih državah članicah.

| (3) | Okrepiti je treba ukrepe, ki jih je sprejela Litva v okviru Direktive 2001/89/ES. |
| --- | --- |

(3)

Okrepiti je treba ukrepe, ki jih je sprejela Litva v okviru Direktive 2001/89/ES.

| (4) | Odločba Komisije 2002/106/ES z dne 1. februarja 2002 o odobritvi Diagnostičnega priročnika, ki določa diagnostične postopke, metode vzorčenja in merila za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih preiskav za potrjevanje klasične prašičje kuge (5), določa nadzorne protokole, ki so prilagojeni tveganju. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2002/106/ES z dne 1. februarja 2002 o odobritvi Diagnostičnega priročnika, ki določa diagnostične postopke, metode vzorčenja in merila za ocenjevanje rezultatov laboratorijskih preiskav za potrjevanje klasične prašičje kuge (5), določa nadzorne protokole, ki so prilagojeni tveganju.

| (5) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo veterinarskih spričeval za trgovino z živimi prašiči so določene v Direktivi Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (6). |
| --- | --- |

(5)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo veterinarskih spričeval za trgovino z živimi prašiči so določene v Direktivi Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (6).

| (6) | Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo veterinarskih spričeval za trgovino s prašičjim semenom so določene v Direktivi Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (7). |
| --- | --- |

(6)

Zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in izdajo veterinarskih spričeval za trgovino s prašičjim semenom so določene v Direktivi Sveta 90/429/EGS z dne 26. junija 1990 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali, ki veljajo za promet znotraj Skupnosti in za uvoz semena domačih prašičev (7).

| (7) | Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (8), med drugim zadeva trgovino s prašičjimi zarodki. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (8), med drugim zadeva trgovino s prašičjimi zarodki.

| (8) | Vzorci veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije s semenom, jajčnimi celicami in zarodki ovc in koz ter jajčnimi celicami in zarodki prašičev so določeni v Sklepu Komisije 2010/470/EU z dne 26. avgusta 2010 o vzorcih veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije s semenom, jajčnimi celicami in zarodki kopitarjev, ovc in koz ter jajčnimi celicami in zarodki prašičev (9). |
| --- | --- |

(8)

Vzorci veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije s semenom, jajčnimi celicami in zarodki ovc in koz ter jajčnimi celicami in zarodki prašičev so določeni v Sklepu Komisije 2010/470/EU z dne 26. avgusta 2010 o vzorcih veterinarskih spričeval za trgovino znotraj Unije s semenom, jajčnimi celicami in zarodki kopitarjev, ovc in koz ter jajčnimi celicami in zarodki prašičev (9).

| (9) | Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (10) med drugim zadeva zdravstvene pogoje za proizvodnjo in trženje svežega mesa, mletega mesa, mehanično izkoščenega mesa, mesnih pripravkov, mesa gojene divjadi, mesnih proizvodov, vključno s predelanimi želodci, mehurji in črevi, ter mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (10) med drugim zadeva zdravstvene pogoje za proizvodnjo in trženje svežega mesa, mletega mesa, mehanično izkoščenega mesa, mesnih pripravkov, mesa gojene divjadi, mesnih proizvodov, vključno s predelanimi želodci, mehurji in črevi, ter mlečnih proizvodov.

| (10) | Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (11), med drugim zadeva označevanje zdravstvene ustreznosti živil živalskega izvora. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (11), med drugim zadeva označevanje zdravstvene ustreznosti živil živalskega izvora.

| (11) | Izpolniti je treba spričevalo iz Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanima s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (12), in potrdilo o zdravstvenem stanju živali iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(11)

Izpolniti je treba spričevalo iz Uredbe Komisije (ES) št. 599/2004 z dne 30. marca 2004 o sprejetju usklajenega vzorca spričevala in inšpekcijskega poročila, povezanima s trgovino z živalmi in proizvodi živalskega izvora med državami članicami Skupnosti (12), in potrdilo o zdravstvenem stanju živali iz Priloge k temu sklepu.

| (12) | Člen 6 Odločbe Komisije 2007/275/ES z dne 17. aprila 2007 o seznamih živali in proizvodov, ki jih je treba pregledati na mejnih kontrolnih točkah v skladu z direktivama Sveta 91/496/EGS in 97/78/ES (13), določa odstopanje od veterinarskih pregledov za nekatere proizvode, ki vsebujejo proizvode živalskega izvora. Primerno je, da se odprema teh proizvodov z območij visokega tveganja dovoli po poenostavljenem postopku certificiranja. |
| --- | --- |

(12)

Člen 6 Odločbe Komisije 2007/275/ES z dne 17. aprila 2007 o seznamih živali in proizvodov, ki jih je treba pregledati na mejnih kontrolnih točkah v skladu z direktivama Sveta 91/496/EGS in 97/78/ES (13), določa odstopanje od veterinarskih pregledov za nekatere proizvode, ki vsebujejo proizvode živalskega izvora. Primerno je, da se odprema teh proizvodov z območij visokega tveganja dovoli po poenostavljenem postopku certificiranja.

| (13) | Direktiva Sveta 92/118/EGS (14) določa zahteve zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za proizvode, za katere ne veljajo zahteve iz posebnih pravil Skupnosti, navedenih v Prilogi A(I) k Direktivi 89/662/EGS ter, v zvezi s patogeni, k Direktivi 90/425/EGS. |
| --- | --- |

(13)

Direktiva Sveta 92/118/EGS (14) določa zahteve zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za proizvode, za katere ne veljajo zahteve iz posebnih pravil Skupnosti, navedenih v Prilogi A(I) k Direktivi 89/662/EGS ter, v zvezi s patogeni, k Direktivi 90/425/EGS.

| (14) | Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (15) določa zahteve z zvezi z zdravstvenim varstvom živali za predelavo živalskih stranskih proizvodov, ki izvirajo od živali iz zaprtih območij. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (15) določa zahteve z zvezi z zdravstvenim varstvom živali za predelavo živalskih stranskih proizvodov, ki izvirajo od živali iz zaprtih območij.

| (15) | Če zdravila, ki jih določajo Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (16), Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (17) in Direktiva 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (18), ne sodijo več v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, se ta zdravila izključijo iz prepovedi v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki jih določa ta sklep. |
| --- | --- |

(15)

Če zdravila, ki jih določajo Direktiva 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (16), Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (17) in Direktiva 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (18), ne sodijo več v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1069/2009, se ta zdravila izključijo iz prepovedi v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki jih določa ta sklep.

| (16) | Na podlagi podatkov, ki jih je posredovala Litva, je primerno ohraniti zaščitne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi toliko časa, da se zaključijo potrebne preiskave. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi podatkov, ki jih je posredovala Litva, je primerno ohraniti zaščitne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi toliko časa, da se zaključijo potrebne preiskave.

| (17) | Poleg tega je treba sprejeti ukrepe, da se v čim večji meri omejijo stiki z gospodarstvi s prašiči in med njimi v nekaterih delih Litve, in zahtevati regionalno omejitev nekaterih storitev v zvezi s prašiči, da se prepreči širjenje virusa. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega je treba sprejeti ukrepe, da se v čim večji meri omejijo stiki z gospodarstvi s prašiči in med njimi v nekaterih delih Litve, in zahtevati regionalno omejitev nekaterih storitev v zvezi s prašiči, da se prepreči širjenje virusa.

| (18) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Litva zagotovi, da v druge države članice in v tretje države ne pošilja prašičev:

| (a) | z območij iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

z območij iz Priloge I;

| (b) | z gospodarstev na svojem ozemlju zunaj območij iz Priloge I, ki so po 1. marcu 2011 prejela prašiče z gospodarstva z območij iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

z gospodarstev na svojem ozemlju zunaj območij iz Priloge I, ki so po 1. marcu 2011 prejela prašiče z gospodarstva z območij iz Priloge I.

Člen 2

Litva zagotovi, da:

| (a) | se prašiči ne prevažajo z gospodarstev znotraj območij iz dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

se prašiči ne prevažajo z gospodarstev znotraj območij iz dela A Priloge I;

| (b) | se prevoz prašičev za zakol z gospodarstev izven območij iz dela A Priloge I v klavnice na navedenih območjih in premiki prašičev čez omenjena območja dovolijo samo:






  (i) | po glavnih cestah ali železnici in |
| --- | --- | --- |

(b)

se prevoz prašičev za zakol z gospodarstev izven območij iz dela A Priloge I v klavnice na navedenih območjih in premiki prašičev čez omenjena območja dovolijo samo:

(i)

po glavnih cestah ali železnici in

| (ii) | da se v skladu s podrobnimi navodili, ki jih zagotovi pristojni organ, med prevozom in v klavnicah prepreči neposreden ali posreden stik teh prašičev z drugimi prašiči; |
| --- | --- |

(ii)

da se v skladu s podrobnimi navodili, ki jih zagotovi pristojni organ, med prevozom in v klavnicah prepreči neposreden ali posreden stik teh prašičev z drugimi prašiči;

| (c) | se prašiči ne odpošiljajo z območij iz dela B Priloge I na druga območja v Litvi, razen za neposredni prevoz:






  (i) | klavnih prašičev za takojšni zakol v klavnico, če prašiči izvirajo z enega samega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

(c)

se prašiči ne odpošiljajo z območij iz dela B Priloge I na druga območja v Litvi, razen za neposredni prevoz:

(i)

klavnih prašičev za takojšni zakol v klavnico, če prašiči izvirajo z enega samega gospodarstva;

| (ii) | plemenskih prašičev in pitancev na gospodarstvo, pod pogojem, da so prašiči najmanj 30 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 30 dni, bivali na enem samem gospodarstvu:






  — | na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

plemenskih prašičev in pitancev na gospodarstvo, pod pogojem, da so prašiči najmanj 30 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 30 dni, bivali na enem samem gospodarstvu:

—

na katero v 30 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči ter

| — | na katerem so bili rezultati kliničnih pregledov, opravljeni v skladu s poglavjem IV(D)(2) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni. |
| --- | --- |

—

na katerem so bili rezultati kliničnih pregledov, opravljeni v skladu s poglavjem IV(D)(2) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni.

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 2(a) lahko pristojni organ dovoli prevoz prašičev z gospodarstva z območij iz dela A Priloge I, vendar zunaj okuženega ali ogroženega območja:

| (a) | neposredno v klavnico, ki je na navedenih območjih, ali, v izjemnih primerih, za takojšni zakol v posebej določene klavnice v Litvi, ki so zunaj navedenih območij, če se prašiči odpošiljajo z gospodarstva, na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(3) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni; |
| --- | --- |

(a)

neposredno v klavnico, ki je na navedenih območjih, ali, v izjemnih primerih, za takojšni zakol v posebej določene klavnice v Litvi, ki so zunaj navedenih območij, če se prašiči odpošiljajo z gospodarstva, na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(3) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni;

| (b) | na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu:






  (i) | na katero v 45 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči; |
| --- | --- | --- |

(b)

na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu:

(i)

na katero v 45 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči;

| (ii) | na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni; |
| --- | --- |

(ii)

na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni;

| (c) | na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu:






  (i) | na katero v 20 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči; če šest mesecev neposredno pred odpošiljanjem prašičev izvorno gospodarstvo z enega in istega gospodarstva ni prejelo nobenih drugih prašičev razen mladic; |
| --- | --- | --- |

(c)

na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu:

(i)

na katero v 20 dneh neposredno pred odpošiljanjem prašičev niso bili sprejeti živi prašiči; če šest mesecev neposredno pred odpošiljanjem prašičev izvorno gospodarstvo z enega in istega gospodarstva ni prejelo nobenih drugih prašičev razen mladic;

| (ii) | na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni; |
| --- | --- |

(ii)

na katerem so bili rezultati kliničnega pregleda, opravljenega v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni;

| (d) | na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu in da:






  (i) | na izvorno gospodarstvo niso bili sprejeti drugi prašiči kot mladice, katerih vzorci so bili laboratorijsko pregledani in vzeti 10 dni pred odpošiljanjem, rezultati naslednjih preiskav pa so bili negativni, in sicer:






  — | testa za določanje protiteles, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

na gospodarstvo znotraj navedenih območij, če so prašiči najmanj 45 dni ali od rojstva, če so stari manj kot 45 dni, bivali na enem samem izvornem gospodarstvu in da:

(i)

na izvorno gospodarstvo niso bili sprejeti drugi prašiči kot mladice, katerih vzorci so bili laboratorijsko pregledani in vzeti 10 dni pred odpošiljanjem, rezultati naslednjih preiskav pa so bili negativni, in sicer:

—

testa za določanje protiteles,

| — | dveh zaporednih testov z razmikom sedmih dni za določanje genoma klasične prašičje kuge (RT-PCR), opravljenih v nacionalnem referenčnem laboratoriju; |
| --- | --- |

—

dveh zaporednih testov z razmikom sedmih dni za določanje genoma klasične prašičje kuge (RT-PCR), opravljenih v nacionalnem referenčnem laboratoriju;

| (ii) | so rezultati kliničnega pregleda, opravljenega na izvornem gospodarstvu v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni. |
| --- | --- |

(ii)

so rezultati kliničnega pregleda, opravljenega na izvornem gospodarstvu v skladu s poglavjem IV(D)(2) in drugim do četrtim odstavkom poglavja IV(D)(4) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni.

2.   Z odstopanjem od člena 2(a) lahko pristojni organ dovoli neposreden prevoz prašičev z gospodarstva na ogroženem območju na posebej določeno gospodarstvo, na katerem ni prašičev in ki je na istem ogroženem območju, če:

| (a) | se zahteve iz člena 11(1)(f) in člena 11(2) Direktive 2001/89/ES upoštevajo na posebej določenem namembnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(a)

se zahteve iz člena 11(1)(f) in člena 11(2) Direktive 2001/89/ES upoštevajo na posebej določenem namembnem gospodarstvu;

| (b) | so bili rezultati preiskav za gospodarstvo, na katero se pošiljajo prašiči, opravljenih v skladu s poglavjem IV(D)(2) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni. |
| --- | --- |

(b)

so bili rezultati preiskav za gospodarstvo, na katero se pošiljajo prašiči, opravljenih v skladu s poglavjem IV(D)(2) Priloge k Odločbi 2002/106/ES, negativni.

3.   Z odstopanjem od člena 2(a) lahko pristojni organ dovoli neposreden prevoz prašičev z gospodarstva na ogroženem območju na določeno gospodarstvo na okuženo območje, če:

| (a) | se določeno namembno gospodarstvo nahaja najmanj 10 km od nacionalne meje z drugo državo članico ali s tretjo državo in da na tem gospodarstvu ni bilo prašičev najmanj 21 dni po zaključku čiščenja in razkužitve v skladu s členom 12 Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(a)

se določeno namembno gospodarstvo nahaja najmanj 10 km od nacionalne meje z drugo državo članico ali s tretjo državo in da na tem gospodarstvu ni bilo prašičev najmanj 21 dni po zaključku čiščenja in razkužitve v skladu s členom 12 Direktive 2001/89/ES;

| (b) | je bilo določeno namembno gospodarstvo trikrat čiščeno in razkuženo pod veterinarskim nadzorom pred vstopom prašičem na to gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

je bilo določeno namembno gospodarstvo trikrat čiščeno in razkuženo pod veterinarskim nadzorom pred vstopom prašičem na to gospodarstvo;

| (c) | vsi prašiči prispejo na določeno namembno gospodarstvo v 20 dneh; |
| --- | --- |

(c)

vsi prašiči prispejo na določeno namembno gospodarstvo v 20 dneh;

| (d) | se prašičem na določenem namembnem gospodarstvu v skladu s poglavjem IV(E) Priloge k Odločbi 2002/106/ES odvzamejo vzorci za serološke preiskave, ki niso bili odvzeti prej kot 40 dni po prihodu zadnjih prašičev na navedeno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(d)

se prašičem na določenem namembnem gospodarstvu v skladu s poglavjem IV(E) Priloge k Odločbi 2002/106/ES odvzamejo vzorci za serološke preiskave, ki niso bili odvzeti prej kot 40 dni po prihodu zadnjih prašičev na navedeno gospodarstvo;

| (e) | noben prašič ne zapusti določenega namembnega gospodarstva, razen če so prepeljani za takojšen zakol v klavnice, ki so navedene na seznamu iz dela A Priloge I, če so bili rezultati preiskave iz točke (d) negativni. |
| --- | --- |

(e)

noben prašič ne zapusti določenega namembnega gospodarstva, razen če so prepeljani za takojšen zakol v klavnice, ki so navedene na seznamu iz dela A Priloge I, če so bili rezultati preiskave iz točke (d) negativni.

4.   Pristojni organi evidentirajo vse prevoze prašičev iz odstavkov 1 in 3 in o tem uradno obvestijo Komisijo v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

Člen 4

Litva zagotovi, da se v druge države članice ali v tretje države ne odpošiljajo pošiljke s:

| (a) | semenom prašičev, razen če seme izvira od plemenjakov, ki so v osemenjevalnem središču iz člena 3(a) Direktive 90/429/EGS, ki je zunaj območij iz Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

semenom prašičev, razen če seme izvira od plemenjakov, ki so v osemenjevalnem središču iz člena 3(a) Direktive 90/429/EGS, ki je zunaj območij iz Priloge I;

| (b) | jajčnimi celicami in zarodki prašičev, razen če jajčne celice in zarodki izvirajo od prašičev, ki so na gospodarstvu zunaj območij iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

jajčnimi celicami in zarodki prašičev, razen če jajčne celice in zarodki izvirajo od prašičev, ki so na gospodarstvu zunaj območij iz Priloge I.

Člen 5

Litva zagotovi, da:

| 1. | veterinarsko spričevalo iz Priloge F (vzorec 2) k Direktivi 64/432/EGS, ki spremlja živali iz vrst prašičev, odposlanih iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:
  „Živali v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“; |
| --- | --- |

1.

veterinarsko spričevalo iz Priloge F (vzorec 2) k Direktivi 64/432/EGS, ki spremlja živali iz vrst prašičev, odposlanih iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:

„Živali v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“;

| 2. | veterinarsko spričevalo iz Priloge D k Direktivi 90/429/EGS, ki spremlja seme plemenjakov, odposlano iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:
  „Seme v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“; |
| --- | --- |

2.

veterinarsko spričevalo iz Priloge D k Direktivi 90/429/EGS, ki spremlja seme plemenjakov, odposlano iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:

„Seme v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“;

| 3. | veterinarsko spričevalo iz Priloge V k Sklepu 2010/470/EU, ki spremlja jajčne celice in zarodke živali iz vrst prašičev, odposlano iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:
  „Jajčne celice/zarodki (neustrezno črtajte) v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“. |
| --- | --- |

3.

veterinarsko spričevalo iz Priloge V k Sklepu 2010/470/EU, ki spremlja jajčne celice in zarodke živali iz vrst prašičev, odposlano iz Litve v druge države članice, vključuje besedilo:

„Jajčne celice/zarodki (neustrezno črtajte) v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Litvi“.

Člen 6

1.   Z odstopanjem od četrte alinee člena 10(3)(f) Direktive 2001/89/ES lahko Litva uporabi označevanje zdravstvene ustreznosti iz člena 5(2) Uredbe (ES) št. 854/2004 in lahko dovoli, da sveže meso ni treba dodatno obdelati v skladu s členom 4(1) Direktive 2002/99/ES, če prašičje meso, pridobljeno iz prašičev, izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | prašiči so bili zaklani v 12 urah po prihodu v klavnico; |
| --- | --- |

(a)

prašiči so bili zaklani v 12 urah po prihodu v klavnico;

| (b) | prašiči izvirajo z gospodarstva:






  (i) | na ogroženem območju, vzpostavljenem v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES na območjih iz dela A Priloge I k temu sklepu, in v okolici okuženega območja, kjer:






  — | izbruh klasične prašičje kuge ni ugotovljen v obdobju 21 dni pred prevozom prašičev v klavnico in kadar mine najmanj 21 dni od opravljene razkužitve okuženih gospodarstev, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

prašiči izvirajo z gospodarstva:

(i)

na ogroženem območju, vzpostavljenem v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES na območjih iz dela A Priloge I k temu sklepu, in v okolici okuženega območja, kjer:

—

izbruh klasične prašičje kuge ni ugotovljen v obdobju 21 dni pred prevozom prašičev v klavnico in kadar mine najmanj 21 dni od opravljene razkužitve okuženih gospodarstev,

| — | so rezultati kliničnih pregledov v zvezi s klasično prašičjo kugo, opravljenih po ugotovljeni klasični prašičji kugi, za vsa gospodarstva na navedenih okuženih in ogroženih območjih negativni; |
| --- | --- |

—

so rezultati kliničnih pregledov v zvezi s klasično prašičjo kugo, opravljenih po ugotovljeni klasični prašičji kugi, za vsa gospodarstva na navedenih okuženih in ogroženih območjih negativni;

| (ii) | ki mu je pristojni organ dovolil, da prašiče odpošlje v določeno klavnico in:






  — | ki po epidemiološki poizvedbi ni imelo stika z okuženim gospodarstvom, |
| --- | --- | --- |

(ii)

ki mu je pristojni organ dovolil, da prašiče odpošlje v določeno klavnico in:

—

ki po epidemiološki poizvedbi ni imelo stika z okuženim gospodarstvom,

| — | na katerem je veterinar po vzpostavitvi ogroženega območja opravljal redne preglede in so bili z navedenim pregledom zajeti vsi prašiči na gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

na katerem je veterinar po vzpostavitvi ogroženega območja opravljal redne preglede in so bili z navedenim pregledom zajeti vsi prašiči na gospodarstvu,

| — | kadar so bili na vseh prašičih opravljeni klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu z odstavki 1, 3, 4 in 5 poglavja IV(D) Priloge k Odločbi 2002/106/ES. |
| --- | --- |

—

kadar so bili na vseh prašičih opravljeni klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu z odstavki 1, 3, 4 in 5 poglavja IV(D) Priloge k Odločbi 2002/106/ES.

2.   Litva zagotovi, da se klavnica iz odstavka 1(a):

| (a) | nahaja znotraj območij iz dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

nahaja znotraj območij iz dela A Priloge I;

| (b) | ne prejme na isti dan v zakol prašičev, ki niso prašiči iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

ne prejme na isti dan v zakol prašičev, ki niso prašiči iz odstavka 1.

3.   Litva zagotovi, da so vozila, ki se uporabljajo za prevoz prašičev iz odstavka 1, po vsakem prevozu dvakrat očiščena in razkužena.

Člen 7

1.   Litva zagotovi, da ima prašičje meso iz člena 6 spričevalo, ki je izdano v skladu s Prilogo k Uredbi (ES) št. 599/2004 in ga izpolni uradni veterinar, in potrdilo o zdravstvenem stanju živali, kot je določeno v Prilogi II k temu sklepu.

2.   Litva zagotovi, da se Komisiji in državam članicam predložijo naslednji podatki v zvezi s prašiči iz člena 6:

| (a) | pred zakolom prašičev ime in kraj klavnice, določene za zakol prašičev; |
| --- | --- |

(a)

pred zakolom prašičev ime in kraj klavnice, določene za zakol prašičev;

| (b) | po zakolu prašičev tedensko poročilo s podatki o:






  (i) | številu zaklanih prašičev v določenih klavnicah; |
| --- | --- | --- |

(b)

po zakolu prašičev tedensko poročilo s podatki o:

(i)

številu zaklanih prašičev v določenih klavnicah;

| (ii) | sistemu identifikacije in nadzoru gibanja, ki se uporabljata za zagotovitev skladnosti s členom 11(1)(f) Direktive 2001/89/ES. |
| --- | --- |

(ii)

sistemu identifikacije in nadzoru gibanja, ki se uporabljata za zagotovitev skladnosti s členom 11(1)(f) Direktive 2001/89/ES.

Člen 8

1.   Litva ne odpošilja v druge države članice ali tretje države pošiljke s:

| (a) | proizvodi prašičev, ki niso omenjeni v členih 6 in 7 in prihajajo iz območij iz dela A Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi prašičev, ki niso omenjeni v členih 6 in 7 in prihajajo iz območij iz dela A Priloge I;

| (b) | proizvodi, ki izvirajo iz prašičev z območij, navedenih v delu A Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi, ki izvirajo iz prašičev z območij, navedenih v delu A Priloge I;

| (c) | iztrebkov in gnoja, ki izvirajo iz prašičev z območij, navedenih v delu A Priloge I. |
| --- | --- |

(c)

iztrebkov in gnoja, ki izvirajo iz prašičev z območij, navedenih v delu A Priloge I.

2.   Prepoved iz odstavka 1(a) in (b) se ne uporablja za:

| (a) | proizvode, ki izvirajo iz prašičev in ki:






  (i) | so bili toplotno obdelani:






  — | v hermetično zaprti posodi z vrednostjo Fo 3,00 ali več ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

proizvode, ki izvirajo iz prašičev in ki:

(i)

so bili toplotno obdelani:

—

v hermetično zaprti posodi z vrednostjo Fo 3,00 ali več ali

| — | pri temperaturi v sredini vsaj 70 °C ali |
| --- | --- |

—

pri temperaturi v sredini vsaj 70 °C ali

| (ii) | so bili proizvedeni izven območij iz Priloge I v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 in so bili od vnosa v Litvo skladiščeni in prepeljani ločeno od proizvodov živalskega izvora, neprimernih za odpošiljanje v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(ii)

so bili proizvedeni izven območij iz Priloge I v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1069/2009 in so bili od vnosa v Litvo skladiščeni in prepeljani ločeno od proizvodov živalskega izvora, neprimernih za odpošiljanje v skladu z odstavkom 1;

| (b) | kri in proizvode iz krvi, kot so opredeljeni v točkah 2 in 4 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (19) in ki so bili obdelani vsaj na en način iz točke 3.1 oddelka 2 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011, učinkovitost obdelave pa je bila nato preverjena, ali so bili uvoženi v skladu z oddelkom 2 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

(b)

kri in proizvode iz krvi, kot so opredeljeni v točkah 2 in 4 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 142/2011 (19) in ki so bili obdelani vsaj na en način iz točke 3.1 oddelka 2 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011, učinkovitost obdelave pa je bila nato preverjena, ali so bili uvoženi v skladu z oddelkom 2 poglavja II Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 142/2011;

| (c) | loj in topljeno maščobo, ki so bili predelani po metodi 1 (sterilizacija pod pritiskom) ali v skladu z eno od drugih metod predelave iz poglavja III Priloge IV k Uredbi (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

(c)

loj in topljeno maščobo, ki so bili predelani po metodi 1 (sterilizacija pod pritiskom) ali v skladu z eno od drugih metod predelave iz poglavja III Priloge IV k Uredbi (EU) št. 142/2011;

| (d) | hrano za hišne živali, ki je v skladu z zahtevami iz točke 3(a) in točke 3(b)(i), (ii) ter (iii) poglavja II Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

(d)

hrano za hišne živali, ki je v skladu z zahtevami iz točke 3(a) in točke 3(b)(i), (ii) ter (iii) poglavja II Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011;

| (e) | lovske trofeje, ki so v skladu s točko C.2 poglavja VI Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

(e)

lovske trofeje, ki so v skladu s točko C.2 poglavja VI Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011;

| (f) | prašičje ščetine, ki so bile strojno oprane ali pridobljene pri strojenju, in prašičje ščetine, ki niso bile obdelane, a so varno pakirane in suhe; |
| --- | --- |

(f)

prašičje ščetine, ki so bile strojno oprane ali pridobljene pri strojenju, in prašičje ščetine, ki niso bile obdelane, a so varno pakirane in suhe;

| (g) | pakirane proizvode živalskega izvora, namenjene za uporabo kot in vitro diagnostični ali laboratorijski reagenti; |
| --- | --- |

(g)

pakirane proizvode živalskega izvora, namenjene za uporabo kot in vitro diagnostični ali laboratorijski reagenti;

| (h) | zdravila, kot so opredeljena v Direktivi 2001/83/ES, medicinske pripomočke, izdelane iz živalskih tkiv, ki so narejena neživa, kot je navedeno v členu 1(5)(g) Direktive Sveta 93/42/EGS (20), zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so opredeljena v Direktivi 2001/82/ES, in zdravila v preskušanju, kot so opredeljena v Direktivi 2001/20/ES; |
| --- | --- |

(h)

zdravila, kot so opredeljena v Direktivi 2001/83/ES, medicinske pripomočke, izdelane iz živalskih tkiv, ki so narejena neživa, kot je navedeno v členu 1(5)(g) Direktive Sveta 93/42/EGS (20), zdravila za uporabo v veterinarski medicini, kot so opredeljena v Direktivi 2001/82/ES, in zdravila v preskušanju, kot so opredeljena v Direktivi 2001/20/ES;

| (i) | čreva živali, ki so v skladu s pogoji iz dela A poglavja 2 Priloge I k Direktivi 92/118/EGS in so bila očiščena, ostrgana in potem soljena, beljena ali sušena ter nato obdelana tako, da se prepreči njihova ponovna kontaminacija; |
| --- | --- |

(i)

čreva živali, ki so v skladu s pogoji iz dela A poglavja 2 Priloge I k Direktivi 92/118/EGS in so bila očiščena, ostrgana in potem soljena, beljena ali sušena ter nato obdelana tako, da se prepreči njihova ponovna kontaminacija;

| (j) | sestavljene proizvode, ki jih ni treba dodatno obdelati in ki vsebujejo proizvode živalskega izvora, če obdelava ni bila potrebna za končne proizvode, katerih sestavine so v skladu z ustreznimi zahtevami v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(j)

sestavljene proizvode, ki jih ni treba dodatno obdelati in ki vsebujejo proizvode živalskega izvora, če obdelava ni bila potrebna za končne proizvode, katerih sestavine so v skladu z ustreznimi zahtevami v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz tega sklepa.

3.   Litva zagotovi, da proizvode živalskega izvora iz odstavka 2, odposlane v druge države članice, spremlja uradno spričevalo, ki vsebuje naslednje besedilo:

„Proizvodi živalskega izvora, ki so v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2011/508/EU z dne 16. avgusta 2011 o nekaterih zaščitnih ukrepih proti klasični prašičji kugi v Litvi.“

Člen 9

Z odstopanjem od člena 8(3) je za:

| (a) | proizvode iz odstavkov 2(a) do (d) in (i) člena 8 dovolj, da je skladnost s pogoji za obdelavo, navedena v trgovinskem dokumentu, ki ga zahteva ustrezna zakonodaja Unije, potrjena v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(a)

proizvode iz odstavkov 2(a) do (d) in (i) člena 8 dovolj, da je skladnost s pogoji za obdelavo, navedena v trgovinskem dokumentu, ki ga zahteva ustrezna zakonodaja Unije, potrjena v skladu s členom 10;

| (b) | proizvode iz odstavka 2(f) člena 8 dovolj, da je v trgovinskemu dokumentu, ki spremlja pošiljko, navedeno, da:






  (i) | so bili strojno oprani ali |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvode iz odstavka 2(f) člena 8 dovolj, da je v trgovinskemu dokumentu, ki spremlja pošiljko, navedeno, da:

(i)

so bili strojno oprani ali

| (ii) | so bili pridobljeni pri strojenju ali |
| --- | --- |

(ii)

so bili pridobljeni pri strojenju ali

| (iii) | izpolnjujejo pogoje iz točke A.1 poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011; |
| --- | --- |

(iii)

izpolnjujejo pogoje iz točke A.1 poglavja VII Priloge XIII k Uredbi (EU) št. 142/2011;

| (c) | proizvode iz odstavkov 2(g) in (h) člena 8 dovolj, da se v trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljko, navede, da so proizvodi namenjeni za uporabo kot in vitro diagnostični, laboratorijski reagenti, zdravila ali medicinski pripomočki, če se proizvodi jasno označijo z napisom „samo za in vitro diagnostično uporabo“ ali „samo za laboratorijsko uporabo“ ali kot „zdravila“ ali kot „medicinski pripomočki“; |
| --- | --- |

(c)

proizvode iz odstavkov 2(g) in (h) člena 8 dovolj, da se v trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljko, navede, da so proizvodi namenjeni za uporabo kot in vitro diagnostični, laboratorijski reagenti, zdravila ali medicinski pripomočki, če se proizvodi jasno označijo z napisom „samo za in vitro diagnostično uporabo“ ali „samo za laboratorijsko uporabo“ ali kot „zdravila“ ali kot „medicinski pripomočki“;

in vitro

in vitro

| (d) | proizvode iz odstavka 2(j) člena 8, ki so bili proizvedeni v obratu, ki uporablja sistem HACCP in preverljiv standardni obratovalni postopek, ki zagotavlja, da so predobdelane sestavine v skladu z ustreznimi zahtevami v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz tega sklepa, dovolj, da se to navede v trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljko in je bil potrjen v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(d)

proizvode iz odstavka 2(j) člena 8, ki so bili proizvedeni v obratu, ki uporablja sistem HACCP in preverljiv standardni obratovalni postopek, ki zagotavlja, da so predobdelane sestavine v skladu z ustreznimi zahtevami v zvezi z zdravstvenim varstvom živali iz tega sklepa, dovolj, da se to navede v trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljko in je bil potrjen v skladu s členom 10.

| (e) | sestavljene proizvode dovolj, da izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1) Odločbe 2007/275/ES in da jih spremlja trgovinski dokument, ki vsebuje naslednje besedilo:
  „Sestavljeni proizvodi so obstojni na policah pri sobni temperaturi ali so bili pri proizvodnji v celoti obdelani s kuhanjem ali toplotno obdelavo, tako da so vse surovine denaturizirane.“ |
| --- | --- |

(e)

sestavljene proizvode dovolj, da izpolnjujejo pogoje iz člena 6(1) Odločbe 2007/275/ES in da jih spremlja trgovinski dokument, ki vsebuje naslednje besedilo:

„Sestavljeni proizvodi so obstojni na policah pri sobni temperaturi ali so bili pri proizvodnji v celoti obdelani s kuhanjem ali toplotno obdelavo, tako da so vse surovine denaturizirane.“

Člen 10

1.   Kjer se besedilo sklicuje na ta člen, pristojni organi zagotovijo, da je trgovinskemu dokumentu, ki ga za trgovino med državami članicami zahteva zakonodaja Unije, priložen izvod uradnega spričevala z izjavo, da:

| (a) | je bil zadevni proizvod proizveden:






  (i) | po proizvodnem postopku, ki je bil preverjen in za katerega je bilo ugotovljeno, da je v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije na področju zdravstvenega varstva živali in je primeren za uničenje virusa klasične prašičje gripe, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

je bil zadevni proizvod proizveden:

(i)

po proizvodnem postopku, ki je bil preverjen in za katerega je bilo ugotovljeno, da je v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije na področju zdravstvenega varstva živali in je primeren za uničenje virusa klasične prašičje gripe, ali

| (ii) | iz predobdelanih materialov, za katere je bilo potrjeno, da so v skladu z zahtevami iz členov 8 in 9, ter |
| --- | --- |

(ii)

iz predobdelanih materialov, za katere je bilo potrjeno, da so v skladu z zahtevami iz členov 8 in 9, ter

| (b) | so bili izvedeni ukrepi, da se po obdelavi prepreči morebitna ponovna okužba z virusom klasične prašičje gripe. |
| --- | --- |

(b)

so bili izvedeni ukrepi, da se po obdelavi prepreči morebitna ponovna okužba z virusom klasične prašičje gripe.

2.   Spričevalo iz odstavka 1:

| (a) | vsebuje sklic na ta sklep; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje sklic na ta sklep;

| (b) | je veljavno 30 dni; |
| --- | --- |

(b)

je veljavno 30 dni;

| (c) | vsebuje datum poteka veljavnosti; |
| --- | --- |

(c)

vsebuje datum poteka veljavnosti;

| (d) | se lahko obnovi, ko se preveri obrat. |
| --- | --- |

(d)

se lahko obnovi, ko se preveri obrat.

Člen 11

1.   Pristojni organ določi ogrožena območja na območjih iz Priloge I.

2.   Storitve, ki jih opravljajo osebe v neposrednem stiku s prašiči ali ki zahtevajo vstop na območja, kjer so prašiči, se omeji na ogrožena območja in se ne deli z drugimi deli Unije. Enako velja za storitve, ki zahtevajo uporabo vozil za prevoz krme, gnoja ali poginulih živali z in na gospodarstva s prašiči, ki so na območjih iz Priloge I.

3.   Odstavek 2 ne velja za storitve, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vozila, oprema in vse ostale kontaminirane snovi so bile očiščene in razkužene; |
| --- | --- |

(a)

vozila, oprema in vse ostale kontaminirane snovi so bile očiščene in razkužene;

| (b) | osebe, vozila in oprema niso bili v neposrednem stiku s prašiči ali gospodarstvi s prašiči najmanj tri dni. |
| --- | --- |

(b)

osebe, vozila in oprema niso bili v neposrednem stiku s prašiči ali gospodarstvi s prašiči najmanj tri dni.

4.   Litva zagotovi, da:

| (a) | se na območjih iz Priloge I izvajajo naslednji nadzorni ukrepi:






  (i) | vsak primer nalezljive bolezni na gospodarstvih s prašiči, pri kateri je potrebno zdravljenje z antibiotiki ali drugimi antibakterijskimi zdravili, se takoj in pred začetkom zdravljenja sporoči pristojnemu organu; |
| --- | --- | --- |

(a)

se na območjih iz Priloge I izvajajo naslednji nadzorni ukrepi:

(i)

vsak primer nalezljive bolezni na gospodarstvih s prašiči, pri kateri je potrebno zdravljenje z antibiotiki ali drugimi antibakterijskimi zdravili, se takoj in pred začetkom zdravljenja sporoči pristojnemu organu;

| (ii) | na gospodarstvih s prašiči iz točke (a) veterinar takoj opravi klinični pregled in odvzem vzorcev iz poglavja IV(A) Priloge k Odločbi 2002/106/ES; |
| --- | --- |

(ii)

na gospodarstvih s prašiči iz točke (a) veterinar takoj opravi klinični pregled in odvzem vzorcev iz poglavja IV(A) Priloge k Odločbi 2002/106/ES;

| (b) | se po potrebi uporabljajo preventivni ukrepi za nadzor bolezni v skladu s členom 4(3)(a) Direktive 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(b)

se po potrebi uporabljajo preventivni ukrepi za nadzor bolezni v skladu s členom 4(3)(a) Direktive 2001/89/ES;

| (c) | se za rejce prašičev izvede ustrezna obveščevalna akcija. |
| --- | --- |

(c)

se za rejce prašičev izvede ustrezna obveščevalna akcija.

Člen 12

Litva na območjih iz dela A Priloge I zagotovi, da:

| (a) | se ukrepi na zaščitenih in ogroženih območjih neprekinjeno uporabljajo še najmanj 40 dni po opravljenem preliminarnem čiščenju in razkuževanju na okuženih gospodarstvih; |
| --- | --- |

(a)

se ukrepi na zaščitenih in ogroženih območjih neprekinjeno uporabljajo še najmanj 40 dni po opravljenem preliminarnem čiščenju in razkuževanju na okuženih gospodarstvih;

| (b) | se na prašičih z vseh gospodarstev z ogroženih območjih poleg pregledov iz člena 11(3)(b) Direktive 2001/89/ES in preden se na ogroženih območjih odpravijo ukrepi iz Direktive 2001/89/ES, opravijo klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu s poglavjem IV(F) Priloge k Odločbi 2002/106/ES; navedeni pregledi se ne smejo opraviti, dokler ne mine 30 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in razkužitve na okuženem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(b)

se na prašičih z vseh gospodarstev z ogroženih območjih poleg pregledov iz člena 11(3)(b) Direktive 2001/89/ES in preden se na ogroženih območjih odpravijo ukrepi iz Direktive 2001/89/ES, opravijo klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu s poglavjem IV(F) Priloge k Odločbi 2002/106/ES; navedeni pregledi se ne smejo opraviti, dokler ne mine 30 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in razkužitve na okuženem gospodarstvu.

Člen 13

1.   Države članice razen Litve ne pošiljajo prašičev v klavnice na območjih iz dela A Priloge I.

2.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | so vozila, ki so se uporabljala za prevoz prašičev v Litvi, dvakrat očiščena in razkužena po vsakem prevozu v tej državi članici in se ne uporabljajo za prevoz vsaj tri dni po razkužitvi; |
| --- | --- |

(a)

so vozila, ki so se uporabljala za prevoz prašičev v Litvi, dvakrat očiščena in razkužena po vsakem prevozu v tej državi članici in se ne uporabljajo za prevoz vsaj tri dni po razkužitvi;

| (b) | so vozila, ki so vstopila na gospodarstvo s prašiči v Litvi, dvakrat očiščena in razkužena po vsakem prevozu v tej državi članici in se ne uporabljajo za prevoz vsaj tri dni po razkužitvi; |
| --- | --- |

(b)

so vozila, ki so vstopila na gospodarstvo s prašiči v Litvi, dvakrat očiščena in razkužena po vsakem prevozu v tej državi članici in se ne uporabljajo za prevoz vsaj tri dni po razkužitvi;

| (c) | prevozniki predložijo pristojnim organom potrdilo o takem čiščenju in razkužitvi. |
| --- | --- |

(c)

prevozniki predložijo pristojnim organom potrdilo o takem čiščenju in razkužitvi.

Člen 14

Države članice spremenijo svoje trgovinske ukrepe tako, da jih uskladijo s tem sklepom, sprejete ukrepe pa takoj objavijo na primeren način. O spremembah nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 15

Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2011.

Člen 16

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. avgusta 2011

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5.

3

(4)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

4

(5)  UL L 39, 9.2.2002, str. 71.

5

(6)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

6

(7)  UL L 224, 18.8.1990, str. 62.

7

(8)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

8

(9)  UL L 228, 31.8.2010, str. 15.

9

(10)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

10

(11)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

11

(12)  UL L 94, 31.3.2004, str. 44.

12

(13)  UL L 116, 4.5.2007, str. 9.

13

(14)  UL L 62, 15.3.1993, str. 49.

14

(15)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

15

(16)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

16

(17)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

17

(18)  UL L 121, 1.5.2001, str. 34.

18

(19)  UL L 54, 26.2.2011, str. 1.

19

(20)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

20

---

PRILOGA I

Del A:

Občine Jonava, Kaišiadorys, Kaunas in Kėdainiai v okrožju Kaunas in občina Ukmergė in Širvintos v okrožju Vilnius.

Del B:

Celotno ozemlje Litve, razen dela, vključenega v del A.

---

PRILOGA II

Image

---

Popravki

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/62

---

Popravek Odločbe Komisije 2009/894/ES z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za leseno pohištvo

(
  Uradni list Evropske unije L 320 z dne 5. decembra 2009
  )

Stran 28, merilo 3:

besedilo:

„(e)   Emisije formaldehida iz materialov iz neobdelanega lesa

Materiali na osnovi lesa so v kosu pohištva dovoljeni, če izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (i) | Iverne plošče: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne presegajo 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so materiali na osnovi lesa v skladu s to zahtevo po evropskem standardu EN 312-1. |
| --- | --- |

(i)

Iverne plošče: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne presegajo 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so materiali na osnovi lesa v skladu s to zahtevo po evropskem standardu EN 312-1.

| (ii) | Vlaknene plošče: Vsebnost formaldehida, izmerjena v kateri koli uporabljeni vlakneni plošči, ne presega 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred A. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred A, sprejete, če ne predstavljajo več kot 50 % vsega lesa in materialov na osnovi lesa, uporabljenih v proizvodu.

  Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so materiali na osnovi lesa skladni s to zahtevo po evropskem standardu EN 622-1.“ |
| --- | --- |

(ii)

Vlaknene plošče: Vsebnost formaldehida, izmerjena v kateri koli uporabljeni vlakneni plošči, ne presega 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred A. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred A, sprejete, če ne predstavljajo več kot 50 % vsega lesa in materialov na osnovi lesa, uporabljenih v proizvodu.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da so materiali na osnovi lesa skladni s to zahtevo po evropskem standardu EN 622-1.“

se glasi:

„(e)   Emisije formaldehida iz materialov iz neobdelanega lesa

Materiali na osnovi lesa so v kosu pohištva dovoljeni, če izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (i) | Iverna plošča: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1. |
| --- | --- |

(i)

Iverna plošča: emisije formaldehida iz ivernih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 312 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1.

| (ii) | Vlaknene plošče: emisije formaldehida iz vlaknenih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred E1, sprejete, če ne predstavljajo več kot 50 % vsega lesa in materialov na osnovi lesa, uporabljenih v proizvodu.
  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da materiali na osnovi lesa izpuščajo manj kot 4 mg/100 g v skladu z EN 120 (perforiranje) ali manj kot 0,062 mg/m3 v skladu z EN 717-1 (preskus v komori). Poleg tega se predloži izjava o vzpostavitvi sistema tovarniške kontrole proizvodnje v skladu z EN 312 ali EN 622- 1.“ |
| --- | --- |

(ii)

Vlaknene plošče: emisije formaldehida iz vlaknenih plošč v surovem stanju, tj. pred strojno obdelavo ali nanašanjem premaza, ne smejo presegati 50 % mejne vrednosti, ki bi po standardu EN 622-1 omogočala razvrstitev v kakovostni razred E1. Vendar bodo vlaknene plošče, razvrščene v razred E1, sprejete, če ne predstavljajo več kot 50 % vsega lesa in materialov na osnovi lesa, uporabljenih v proizvodu.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita dokaz, da materiali na osnovi lesa izpuščajo manj kot 4 mg/100 g v skladu z EN 120 (perforiranje) ali manj kot 0,062 mg/m3 v skladu z EN 717-1 (preskus v komori). Poleg tega se predloži izjava o vzpostavitvi sistema tovarniške kontrole proizvodnje v skladu z EN 312 ali EN 622- 1.“

Stran 29, merilo 4:

besedilo:

„(c)   Formaldehid

Emisije formaldehida iz snovi in pripravkov za površinsko obdelavo ne presegajo 0,05 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita izjavo, da je zgornja zahteva izpolnjena, in informacije o formulaciji za površinsko obdelavo (npr. varnostni listi).“

se glasi:

„(c)   Formaldehid

Emisije formaldehida iz snovi in pripravkov za površinsko obdelavo ne presegajo 0,062 mg/m3.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj in/ali njegov dobavitelj predložita izjavo, da je zgornja zahteva izpolnjena, in informacije o formulaciji za površinsko obdelavo (npr. varnostni listi) ali rezultate testa, ki dokazujejo, da največja vrednost emisije formaldehida ne presega navedene meje (na osnovi EN 717-1).“

---

| 17.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/63

---

Popravek Sklepa Sveta 2010/320/EU z dne 8. junija 2010 naslovljen na Grčijo za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

(
  Uradni list Evropske unije L 145 z dne 11. junija 2010
  )

Naslovnica in naslov na strani 6:

besedilo:

„Sklep Sveta z dne 8. junija 2010 naslovljen na Grčijo ...“

se glasi:

„Sklep Sveta z dne 10. maja 2010 naslovljen na Grčijo ...“

Stran 11, kraj in datum sprejetja:

besedilo:

„V Luxembourgu, 8. junija 2010“

se glasi:

„V Bruslju, 10. maja 2010“.

---