# Eiropas Savienības L 228/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.228.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 228 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 3. septembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.228.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 228

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 3. septembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 878/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 879/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 57/2011 attiecībā uz Esmarka mencas un saistīto piezvejas sugu nozvejas limitiem ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā | 6 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 880/2011 (2011. gada 2. septembris), ar kuru labo Regulu (ES) Nr. 208/2011, ar ko attiecībā uz ES references laboratoriju sarakstiem un nosaukumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2008 un (EK) Nr. 737/2008 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 881/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1137/2007 attiecībā uz piedevas sastāvu preparātam Bacillus subtilis DSM 17299 (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S) un tā izmantošanu dzīvnieku barībā, kas satur skudrskābi (
  1
  ) | 9 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 882/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 11 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 883/2011 (2011. gada 25. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32) (ECB/2011/12) | 13 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2011/522/KĀDP (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju | 16 |
| | | 2011/523/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 2. septembris), ar ko daļēji aptur starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku noslēgtā sadarbības nolīguma piemērošanu | 19 |
| | | 2011/524/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts) par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | 2011/525/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2011. gada 25. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (ECB/2011/13) | 37 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 878/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 879/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 57/2011 attiecībā uz Esmarka mencas un saistīto piezvejas sugu nozvejas limitiem ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā

ICES

ICES

6

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 880/2011 (2011. gada 2. septembris), ar kuru labo Regulu (ES) Nr. 208/2011, ar ko attiecībā uz ES references laboratoriju sarakstiem un nosaukumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2008 un (EK) Nr. 737/2008 (
  1
  )

1

8

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 881/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1137/2007 attiecībā uz piedevas sastāvu preparātam Bacillus subtilis DSM 17299 (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S) un tā izmantošanu dzīvnieku barībā, kas satur skudrskābi (
  1
  )

Bacillus subtilis

Chr. Hansen A/S

1

9

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 882/2011 (2011. gada 2. septembris), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

11

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 883/2011 (2011. gada 25. augusts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32) (ECB/2011/12)

13

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2011/522/KĀDP (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

16

2011/523/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 2. septembris), ar ko daļēji aptur starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku noslēgtā sadarbības nolīguma piemērošanu

19

2011/524/ES

*

Komisijas Lēmums (2011. gada 23. marts) par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)

   (
  1
  )

Glunz AG

OSB Deutschland GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)

1

22

PAMATNOSTĀDNES

2011/525/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2011. gada 25. augusts), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (ECB/2011/13)

(ECB/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 878/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/273/KĀDP (2011. gada 9. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1), kas pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 2. nodaļu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 9. maijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 9. maijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 442/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā (2).

| (2) | Padomes Lēmums 2011/522/KĀDP (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP (3), paredz pieņemt turpmākus pasākumus, tostarp aizliegumu no Sīrijas iepirkt, importēt vai transportēt jēlnaftu un naftas produktus un līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu attiecībā uz jaunām personām un vienībām, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to. Minētā lēmuma pielikumā ir uzskaitītas jaunas personas, vienības un struktūras, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmums 2011/522/KĀDP (2011. gada 2. septembris), ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP (3), paredz pieņemt turpmākus pasākumus, tostarp aizliegumu no Sīrijas iepirkt, importēt vai transportēt jēlnaftu un naftas produktus un līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu attiecībā uz jaunām personām un vienībām, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to. Minētā lēmuma pielikumā ir uzskaitītas jaunas personas, vienības un struktūras, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (3) | Daži no minētajiem pasākumiem ir Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības jomā, tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši – lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Daži no minētajiem pasākumiem ir Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības jomā, tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši – lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi.

| (4) | Ar Sīriju noslēgtā sadarbības nolīguma (4) piemērošanas daļēja apturēšana ir īstenota ar Padomes 2011. gada 2. septembra Lēmumu 2011/523/ES (5). |
| --- | --- |

(4)

Ar Sīriju noslēgtā sadarbības nolīguma (4) piemērošanas daļēja apturēšana ir īstenota ar Padomes 2011. gada 2. septembra Lēmumu 2011/523/ES (5).

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties.

| (6) | Būtu jāprecizē, ka nepieciešamo dokumentu iesniegšana un nosūtīšana bankai, lai tos visbeidzot nodotu kādai sarakstā neiekļautai personai, vienībai vai struktūrai nolūkā panākt, lai tiktu veikti maksājumi, kas atļauti šīs regulas 9. pantā, nav uzskatāma par darbībām, ar ko līdzekļus dara pieejamus šīs regulas 4. panta 2. punkta nozīmē, |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāprecizē, ka nepieciešamo dokumentu iesniegšana un nosūtīšana bankai, lai tos visbeidzot nodotu kādai sarakstā neiekļautai personai, vienībai vai struktūrai nolūkā panākt, lai tiktu veikti maksājumi, kas atļauti šīs regulas 9. pantā, nav uzskatāma par darbībām, ar ko līdzekļus dara pieejamus šīs regulas 4. panta 2. punkta nozīmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 442/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 1. pantā iekļauj šādus punktus:






  “g) | “apdrošināšana” ir apņemšanās vai saistības, kas paredz pienākumu vienai vai vairākām fiziskām vai juridiskām personām, kuras saņēmušas maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt vienai vai vairākām citām personām zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā nosaka minētā apņemšanās vai saistības; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. pantā iekļauj šādus punktus:

“g)

“apdrošināšana” ir apņemšanās vai saistības, kas paredz pienākumu vienai vai vairākām fiziskām vai juridiskām personām, kuras saņēmušas maksājumu, riska iestāšanās gadījumā nodrošināt vienai vai vairākām citām personām zaudējumu atlīdzību vai pabalstu, kā nosaka minētā apņemšanās vai saistības;

| h) | “pārapdrošināšana” ir darbība, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmums, pieņemot cedētos riskus no apdrošināšanas uzņēmuma, cita pārapdrošināšanas uzņēmuma vai – Lloyd’s apdrošināšanas asociācijas gadījumā – darbība, kas nozīmē Lloyd’s dalībnieka cedēto risku pieņemšanu, ko veic apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kas nav Lloyd’s apdrošināšanas asociācijas loceklis; |
| --- | --- |

h)

“pārapdrošināšana” ir darbība, ko veic pārapdrošināšanas uzņēmums, pieņemot cedētos riskus no apdrošināšanas uzņēmuma, cita pārapdrošināšanas uzņēmuma vai – Lloyd’s apdrošināšanas asociācijas gadījumā – darbība, kas nozīmē Lloyd’s dalībnieka cedēto risku pieņemšanu, ko veic apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas uzņēmums, kas nav Lloyd’s apdrošināšanas asociācijas loceklis;

| i) | “naftas produkti” ir IV pielikumā uzskaitītie produkti.”; |
| --- | --- |

i)

“naftas produkti” ir IV pielikumā uzskaitītie produkti.”;

| 2) | iekļauj šādus pantus:
  “3.a pants
  Ir aizliegts:






  a) | Savienībā importēt jēlnaftu vai naftas produktus, ja to:






  i) | izcelsmes valsts ir Sīrija; vai |
| --- | --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“3.a pants

Ir aizliegts:

a)

Savienībā importēt jēlnaftu vai naftas produktus, ja to:

i)

izcelsmes valsts ir Sīrija; vai

| ii) | ja tie ir eksportēti no Sīrijas; |
| --- | --- |

ii)

ja tie ir eksportēti no Sīrijas;

| b) | iepirkt jēlnaftu vai naftas produktus, kas atrodas Sīrijā vai kuru izcelsmes valsts ir Sīrija; |
| --- | --- |

b)

iepirkt jēlnaftu vai naftas produktus, kas atrodas Sīrijā vai kuru izcelsmes valsts ir Sīrija;

| c) | transportēt jēlnaftu vai naftas produktus, ja to izcelsmes valsts ir Sīrija vai ja tie no Sīrijas ir eksportēti uz kādu citu valsti; |
| --- | --- |

c)

transportēt jēlnaftu vai naftas produktus, ja to izcelsmes valsts ir Sīrija vai ja tie no Sīrijas ir eksportēti uz kādu citu valsti;

| d) | tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātus finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu, saistībā ar a), b) un c) punktā noteiktajiem aizliegumiem; un |
| --- | --- |

d)

tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātus finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu, saistībā ar a), b) un c) punktā noteiktajiem aizliegumiem; un

| e) | apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet a), b), c) vai d) punktā minētos aizliegumus. |
| --- | --- |

e)

apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet a), b), c) vai d) punktā minētos aizliegumus.

3.b pants

Aizliegumi, kas noteikti 3.a pantā, neattiecas uz:

| a) | to saistību izpildi laikposmā līdz 2011. gada 15. novembrim (ieskaitot), kuras izriet no līguma, kas noslēgts pirms 2011. gada 2. septembra, ar nosacījumu, ka fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra, kas vēlas īstenot attiecīgās saistības, par konkrēto darbību vai darījumu ir vismaz septiņas darbdienas iepriekš paziņojusi atrašanās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas minēta III pielikumā norādītajās tīmekļa vietnēs; vai |
| --- | --- |

a)

to saistību izpildi laikposmā līdz 2011. gada 15. novembrim (ieskaitot), kuras izriet no līguma, kas noslēgts pirms 2011. gada 2. septembra, ar nosacījumu, ka fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai struktūra, kas vēlas īstenot attiecīgās saistības, par konkrēto darbību vai darījumu ir vismaz septiņas darbdienas iepriekš paziņojusi atrašanās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas minēta III pielikumā norādītajās tīmekļa vietnēs; vai

| b) | jēlnaftas vai naftas produktu iepirkumiem, ja šie produkti no Sīrijas eksportēti pirms 2011. gada 2. septembra vai ja eksports saskaņā ar a) punktu tika veikts laikposmā līdz 2011. gada 15. novembrim (ieskaitot).”; |
| --- | --- |

b)

jēlnaftas vai naftas produktu iepirkumiem, ja šie produkti no Sīrijas eksportēti pirms 2011. gada 2. septembra vai ja eksports saskaņā ar a) punktu tika veikts laikposmā līdz 2011. gada 15. novembrim (ieskaitot).”;

| 3) | regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   II pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras saskaņā ar Lēmuma 2011/273/KĀDP 4. panta 1. punktu Padome ir identificējusi kā personas, kas atbildīgas par varmācīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, kā personas un vienības, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, vai kā ar tām saistītas personas un vienības.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   II pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras saskaņā ar Lēmuma 2011/273/KĀDP 4. panta 1. punktu Padome ir identificējusi kā personas, kas atbildīgas par varmācīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, kā personas un vienības, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, vai kā ar tām saistītas personas un vienības.”;

| 4) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | panta pirmās daļas c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:






  “c) | paredzēti vienīgi, lai segtu komisijas maksu vai apkalpošanas maksu par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu pastāvīgu parastu turēšanu vai pārvaldību; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

panta pirmās daļas c) un d) punktu aizstāj ar šādiem:

“c)

paredzēti vienīgi, lai segtu komisijas maksu vai apkalpošanas maksu par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu pastāvīgu parastu turēšanu vai pārvaldību;

| d) | nepieciešami ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā kompetentā iestāde pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja;”; |
| --- | --- |

d)

nepieciešami ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka attiecīgā kompetentā iestāde pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir sniegusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja;”;

| b) | panta pirmajā daļā pievieno šādus punktus:






  “e) | ir paredzēti, lai veiktu maksājumus diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai ir starptautiskajās tiesībās noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – tādā mērā, kādā šie maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem; vai |
| --- | --- | --- |

b)

panta pirmajā daļā pievieno šādus punktus:

“e)

ir paredzēti, lai veiktu maksājumus diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai ir starptautiskajās tiesībās noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – tādā mērā, kādā šie maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem; vai

| f) | kas nepieciešami humāniem mērķiem, piemēram, lai sniegtu humāno palīdzību vai atvieglotu tās sniegšanu, lai piegādātu materiālus un krājumus būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, tostarp pārtiku un lauksaimniecības izejvielas tās ražošanai, medikamentus, vai cilvēku evakuācijai no Sīrijas.”; |
| --- | --- |

f)

kas nepieciešami humāniem mērķiem, piemēram, lai sniegtu humāno palīdzību vai atvieglotu tās sniegšanu, lai piegādātu materiālus un krājumus būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, tostarp pārtiku un lauksaimniecības izejvielas tās ražošanai, medikamentus, vai cilvēku evakuācijai no Sīrijas.”;

| c) | panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu, četrās nedēļās no atļaujas piešķiršanas.”; |
| --- | --- |

c)

panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu, četrās nedēļās no atļaujas piešķiršanas.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:
  “10.a pants
  Sīrijas valdības vai tādas personas vai vienības, kas iesniedz prasību šīs valdības vārdā vai rīkojas tās labā, prasības neapmierina, tostarp prasības par kompensāciju vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, garantijas nodrošinātu prasību, kas saistīta ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu.” |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Sīrijas valdības vai tādas personas vai vienības, kas iesniedz prasību šīs valdības vārdā vai rīkojas tās labā, prasības neapmierina, tostarp prasības par kompensāciju vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, garantijas nodrošinātu prasību, kas saistīta ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu.”

2. pants

Regulas (ES) Nr. 442/2011 II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

3. pants

Šīs regulas II pielikumu iekļauj kā Regulas (ES) Nr. 442/2011 IV pielikumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 121, 10.5.2011., 11. lpp.

1

(2)  OV L 121, 10.5.2011., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 16. lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  OV L 269, 27.9.1978., 2. lpp.

4

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

5

Oficiālā Vēstneša

---

I PIELIKUMS

A.   Personas

| | Vārds | Identifikācijas informācija
  (dzimšanas datums un vieta...) | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Alepo Tirdzniecības un rūpniecības palātas priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskas Rūpniecības palātas (Zuhair Ghraiwati Sons) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras Group dibinātājs (darbības virzieni ir izejvielas, tirdzniecība, apstrāde un loģistika), Homsa. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est (agrorūpniecība) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |

Vārds

Identifikācijas informācija

(dzimšanas datums un vieta...)

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

1.

Fares CHEHABI

Alepo Tirdzniecības un rūpniecības palātas priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskas Rūpniecības palātas (Zuhair Ghraiwati Sons) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras Group dibinātājs (darbības virzieni ir izejvielas, tirdzniecība, apstrāde un loģistika), Homsa. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est (agrorūpniecība) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

B.   Vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Holding Cham filiāle
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Holding Cham filiāle
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O.Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Tel.: (+963) 11 2456777 un 2218602 |
| Fakss: (+963) 11 2237938 un 2211186 |
| Bankas e-pasta adrese: Publicrelations@reb.sy, |
| Tīmekļa vietne: www.reb.sy |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

1.

Mada Transport

Holding Cham filiāle

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Holding Cham filiāle

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O.Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Tel.: (+963) 11 2456777 un 2218602

Fakss: (+963) 11 2237938 un 2211186

Bankas e-pasta adrese: Publicrelations@reb.sy,

Tīmekļa vietne: www.reb.sy

Valsts īpašumā esoša banka, kas finansiāli atbalsta režīmu.

2.09.2011

---

II PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Naftas produktu un HS kodu saraksts

| HS kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 2709 00 | Neapstrādātas naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas neapstrādātas eļļas: |
| 2710 | Naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminēti un neiekļauti pārstrādes produkti, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas; eļļas atkritumi: |
| 2711 | Naftas gāzes un citādi gāzveida ogļūdeņraži: |
| 2712 | Vazelīns; parafīna vasks, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, citādi minerālvaski un tamlīdzīgi produkti, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsoti vai nekrāsoti: |
| 2713 | Naftas kokss, naftas bitumens un citādi naftas eļļu vai no bitumenminerāliem iegūtu eļļu pārstrādes atlikumi: |
| 2714 | Dabiskais bitums un asfalts; bitumena vai naftas slāneklis un darvas smilts; asfaltīti un asfalta ieži: |
| 2715 00 00 | Bitumena maisījumi uz dabiskā asfalta, dabiskā bituma, naftas bitumena, minerāldarvu vai minerāldarvu piķa bāzes (piemēram, bitumena mastikas, asfalta/bitumena lakas)”. |

HS kods

Apraksts

2709 00

Neapstrādātas naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas neapstrādātas eļļas:

2710

Naftas eļļas un no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminēti un neiekļauti pārstrādes produkti, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas; eļļas atkritumi:

2711

Naftas gāzes un citādi gāzveida ogļūdeņraži:

2712

Vazelīns; parafīna vasks, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, citādi minerālvaski un tamlīdzīgi produkti, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsoti vai nekrāsoti:

2713

Naftas kokss, naftas bitumens un citādi naftas eļļu vai no bitumenminerāliem iegūtu eļļu pārstrādes atlikumi:

2714

Dabiskais bitums un asfalts; bitumena vai naftas slāneklis un darvas smilts; asfaltīti un asfalta ieži:

2715 00 00

Bitumena maisījumi uz dabiskā asfalta, dabiskā bituma, naftas bitumena, minerāldarvu vai minerāldarvu piķa bāzes (piemēram, bitumena mastikas, asfalta/bitumena lakas)”.

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/6

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 879/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar ko groza Padomes Regulu (ES) Nr. 57/2011 attiecībā uz Esmarka mencas un saistīto piezvejas sugu nozvejas limitiem ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulu (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (1), un jo īpaši tās 5. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikumā Esmarka mencas un saistīto sugu nozvejas limiti ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā ir noteikti nulles apjomā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikumā Esmarka mencas un saistīto sugu nozvejas limiti ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā ir noteikti nulles apjomā.

| (2) | Pamatojoties uz 2011. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja atzīst, ka 2011. gadā nozveja, kas nepārsniedz 6 000 tonnu, atbilstu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,02 un ļautu saglabāt krājuma apjomu virs piesardzības robežvērtībām. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz 2011. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja atzīst, ka 2011. gadā nozveja, kas nepārsniedz 6 000 tonnu, atbilstu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,02 un ļautu saglabāt krājuma apjomu virs piesardzības robežvērtībām.

| (3) | Esmarka mencas krājums Ziemeļjūrā ir kopīgs ar Norvēģiju, taču patlaban tas netiek kopīgi pārvaldīts. Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem vajadzētu būt saskaņā ar ES un Norvēģijas apspriedēm, kas notikušas, ievērojot Eiropas Savienības un Norvēģijas 2010. gada 3. decembra Saskaņotā zvejniecības apspriežu secinājumu protokola noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Esmarka mencas krājums Ziemeļjūrā ir kopīgs ar Norvēģiju, taču patlaban tas netiek kopīgi pārvaldīts. Šajā regulā paredzētajiem pasākumiem vajadzētu būt saskaņā ar ES un Norvēģijas apspriedēm, kas notikušas, ievērojot Eiropas Savienības un Norvēģijas 2010. gada 3. decembra Saskaņotā zvejniecības apspriežu secinājumu protokola noteikumus.

| (4) | Tāpēc Savienības daļa no Esmarka mencas nozvejas ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā būtu jānosaka apjomā, kas atbilst 75 % no 6 000 tonnām. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Savienības daļa no Esmarka mencas nozvejas ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā būtu jānosaka apjomā, kas atbilst 75 % no 6 000 tonnām.

| (5) | Pikša un merlangs ir piezvejas sugas, kuras iegūst Esmarka mencas zvejā. Tāpēc ir lietderīgi atskaitīt to nozveju no dalībvalstīm iedalītajām Esmarka mencas un saistīto sugu kvotām, bet, lai nepieļautu pārmērīgu nozveju, šo sugu daudzumi, kurus var atskaitīt no šīs kvotas, nedrīkstētu pārsniegt 5 % kopējās nozvejas. |
| --- | --- |

(5)

Pikša un merlangs ir piezvejas sugas, kuras iegūst Esmarka mencas zvejā. Tāpēc ir lietderīgi atskaitīt to nozveju no dalībvalstīm iedalītajām Esmarka mencas un saistīto sugu kvotām, bet, lai nepieļautu pārmērīgu nozveju, šo sugu daudzumi, kurus var atskaitīt no šīs kvotas, nedrīkstētu pārsniegt 5 % kopējās nozvejas.

| (6) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikums.

| (7) | Esmarka menca nav ilgdzīvojoša suga. Tāpēc jaunie nozvejas limiti būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk, lai nodrošinātu attiecīgās zvejas nepārtrauktību. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(7)

Esmarka menca nav ilgdzīvojoša suga. Tāpēc jaunie nozvejas limiti būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk, lai nodrošinātu attiecīgās zvejas nepārtrauktību. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 57/2011 IA pielikumā ierakstu par Esmarka mencas krājumu un saistīto piezveju ICES IIIa zonā un Savienības ūdeņos ICES IIa un IV zonā aizstāj ar šādu:

| “Suga | : | Esmarka menca un saistītā piezveja

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

“Suga

:

Esmarka menca un saistītā piezveja

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā

NOP/2A3A4.

Dānija

4 496 (1)

Analītiskā KPN.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

1 (1)
   (2)

Nīderlande

3 (1)
   (2)

ES

4 500 (1)

Norvēģija

0

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Vismaz 95 % izkrāvumu jābūt Esmarka mencai. Pikšas un merlanga piezvejas jāatskaita no atlikušajiem KPN 5 %.

1

(2)  Šo kvotu drīkst izmantot tikai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.”

2

ICES

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/8

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 880/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar kuru labo Regulu (ES) Nr. 208/2011, ar ko attiecībā uz ES references laboratoriju sarakstiem un nosaukumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2008 un (EK) Nr. 737/2008

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (1), un jo īpaši tās 32. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie ES references laboratoriju uzdevumi, pienākumi un prasības pārtikas, barības un dzīvnieku veselības jomā, kā arī attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem. Minētās regulas VII pielikuma II daļā norādītas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteikti vispārējie ES references laboratoriju uzdevumi, pienākumi un prasības pārtikas, barības un dzīvnieku veselības jomā, kā arī attiecībā uz dzīviem dzīvniekiem. Minētās regulas VII pielikuma II daļā norādītas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā.

| (2) | Ar Komisijas 2011. gada 2. februāra Regulu (ES) Nr. 87/2011, ar ko izrauga ES references laboratoriju bišu veselības jomā, nosaka minētās laboratorijas papildu pienākumus un uzdevumus un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu (2), izraudzīja ES references laboratoriju bišu veselības jomā un pievienoja to sarakstam, kurā iekļautas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2011. gada 2. februāra Regulu (ES) Nr. 87/2011, ar ko izrauga ES references laboratoriju bišu veselības jomā, nosaka minētās laboratorijas papildu pienākumus un uzdevumus un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu (2), izraudzīja ES references laboratoriju bišu veselības jomā un pievienoja to sarakstam, kurā iekļautas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā.

| (3) | Komisijas 2011. gada 2. marta Regula (ES) Nr. 208/2011, ar ko attiecībā uz ES references laboratoriju sarakstiem un nosaukumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2008 un (EK) Nr. 737/2008 (3), aizstāja Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu. Tomēr ES references laboratorija bišu veselības jomā bija izlaista sarakstā, kurā iekļautas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā un kurš ir noteikts VII pielikuma II daļā Regulai (EK) Nr. 882/2004, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 208/2011. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2011. gada 2. marta Regula (ES) Nr. 208/2011, ar ko attiecībā uz ES references laboratoriju sarakstiem un nosaukumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu un Komisijas Regulu (EK) Nr. 180/2008 un (EK) Nr. 737/2008 (3), aizstāja Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikumu. Tomēr ES references laboratorija bišu veselības jomā bija izlaista sarakstā, kurā iekļautas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā un kurš ir noteikts VII pielikuma II daļā Regulai (EK) Nr. 882/2004, kura grozīta ar Regulu (ES) Nr. 208/2011.

| (4) | Ir svarīgi atjaunināt ES references laboratoriju sarakstu, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 882/2004. Tādēļ izlaidums Regulā (ES) Nr. 208/2011 būtu jālabo. |
| --- | --- |

(4)

Ir svarīgi atjaunināt ES references laboratoriju sarakstu, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 882/2004. Tādēļ izlaidums Regulā (ES) Nr. 208/2011 būtu jālabo.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 208/2011 pielikumā norādītajam sarakstam, kurā iekļautas ES references laboratorijas dzīvnieku veselības un dzīvu dzīvnieku jomā un kurš ir noteikts Regulas (EK) Nr. 882/2004 VII pielikuma II daļā, pievieno šādu 18. punktu:

“18.   ES references laboratorija bišu veselības jomā

| ANSES – Sophia-Antipolis Laboratory |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Francija”. |

ANSES – Sophia-Antipolis Laboratory

Sophia-Antipolis

Francija”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  OV L 29, 3.2.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 58, 3.3.2011., 29. lpp.

3

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 881/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1137/2007 attiecībā uz piedevas sastāvu preparātam Bacillus subtilis DSM 17299 (atļaujas turētājs Chr. Hansen A/S) un tā izmantošanu dzīvnieku barībā, kas satur skudrskābi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1137/2007 (2) preparātu Bacillus subtilis DSM 17299, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”, tika atļauts desmit gadus izmantot kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1137/2007 (2) preparātu Bacillus subtilis DSM 17299, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”, tika atļauts desmit gadus izmantot kā dzīvnieku barības piedevu gaļas cāļiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu atļaujas turētājs ir ierosinājis mainīt atļaujas nosacījumus attiecībā uz Bacillus subtilis DSM 17299, lai, paaugstinot minimālo koncentrāciju, mainītu piedevas sastāvu un atļautu to izmantot gaļas cāļu barībā, kas satur skudrskābi. Minētajam pieteikumam bija pievienoti attiecīgi pamatojoši dati. Komisija šo pieteikumu pārsūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk – “Iestāde”). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu atļaujas turētājs ir ierosinājis mainīt atļaujas nosacījumus attiecībā uz Bacillus subtilis DSM 17299, lai, paaugstinot minimālo koncentrāciju, mainītu piedevas sastāvu un atļautu to izmantot gaļas cāļu barībā, kas satur skudrskābi. Minētajam pieteikumam bija pievienoti attiecīgi pamatojoši dati. Komisija šo pieteikumu pārsūtīja Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk – “Iestāde”).

| (3) | Iestāde savā 2011. gada 15. marta atzinumā secināja, ka, minimālo koncentrāciju paaugstinot no 1,6 × 109 līdz 1,6 × 1010 CFU/g, jaunus riskus radīt ir mazvarbūtīgi un ka mainītais sastāvs ir saderīgs ar skudrskābi. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde savā 2011. gada 15. marta atzinumā secināja, ka, minimālo koncentrāciju paaugstinot no 1,6 × 109 līdz 1,6 × 1010 CFU/g, jaunus riskus radīt ir mazvarbūtīgi un ka mainītais sastāvs ir saderīgs ar skudrskābi. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. panta nosacījumi ir izpildīti.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1137/2007. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1137/2007.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1137/2007 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 265, 2.10.2007., 5. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1137/2007 pielikumu aizstāj ar šādu:

“PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieka suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Piedevas sastāvs:

  preparāts Bacillus subtilis DSM 17299, kas satur vismaz 1,6 × 1010 CFU/g piedevas |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieka suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

CFU uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Piedevas sastāvs:

preparāts Bacillus subtilis DSM 17299, kas satur vismaz 1,6 × 1010 CFU/g piedevas

| | Darbīgās vielas raksturojums:


  Bacillus subtilis DSM 17299 sporu koncentrāts |
| --- | --- |

Darbīgās vielas raksturojums:

Bacillus subtilis DSM 17299 sporu koncentrāts

| | Analīzes metode
   (1):
  Skaitīšana: Petri trauciņa, uzsēšanas un izlīdzināšanas metode; par barotni izmanto triptona–sojas agaru un barības paraugus iepriekš izkarsē |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1):

Skaitīšana: Petri trauciņa, uzsēšanas un izlīdzināšanas metode; par barotni izmanto triptona–sojas agaru un barības paraugus iepriekš izkarsē

Gaļas cāļi

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Drīkst izmantot barībā, kas satur vienu no šādiem kokcidiostatiem: diklazurilu, halofuginonu, robenidīnu, dekokvinātu, narazīnu/nikarbazīnu, lazalocīdnātriju, maduramicīnamoniju, monenzīnnātriju, narazīnu, salinomicīnnātriju, semduramicīnnātriju. |
| --- | --- |

2.

Drīkst izmantot barībā, kas satur vienu no šādiem kokcidiostatiem: diklazurilu, halofuginonu, robenidīnu, dekokvinātu, narazīnu/nikarbazīnu, lazalocīdnātriju, maduramicīnamoniju, monenzīnnātriju, narazīnu, salinomicīnnātriju, semduramicīnnātriju.

| 3. | Šīs piedevas saderība ar skudrskābi ir pierādīta. |
| --- | --- |

3.

Šīs piedevas saderība ar skudrskābi ir pierādīta.

2017. gada 22. oktobris

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.”

1

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 882/2011

(2011. gada 2. septembris),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 3. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/13

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 883/2011

(2011. gada 25. augusts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32)

(ECB/2011/12)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (3) juridiskām personām tika atļauts emitēt elektronisko naudu bez nepieciešamības iegūt kredītiestāžu statusu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (3) juridiskām personām tika atļauts emitēt elektronisko naudu bez nepieciešamības iegūt kredītiestāžu statusu.

| (2) | Šā iemesla dēļ un lai turpinātu statistikas vākšanu monetāro finanšu iestāžu (MFI) nozarē par elektroniskās naudas iestādēm, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, ir nepieciešams šajā regulā koriģēt MFI definīciju un attiecīgi precizēt “elektroniskās naudas iestādes” un “elektroniskās naudas” definīcijas. Elektroniskās naudas iestādes, kas darbojas MFI nozarē, būtu jāklasificē kategorijā “citas MFI”. |
| --- | --- |

(2)

Šā iemesla dēļ un lai turpinātu statistikas vākšanu monetāro finanšu iestāžu (MFI) nozarē par elektroniskās naudas iestādēm, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, ir nepieciešams šajā regulā koriģēt MFI definīciju un attiecīgi precizēt “elektroniskās naudas iestādes” un “elektroniskās naudas” definīcijas. Elektroniskās naudas iestādes, kas darbojas MFI nozarē, būtu jāklasificē kategorijā “citas MFI”.

| (3) | Sakarā ar definīcijas grozījumiem un Direktīvā 2009/110/EK elektroniskās naudas iestādēm noteiktajām prasībām vairs nav aktuāli Eiropas Centrālās bankas Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) noteikumi par elektroniskās naudas iestādēm piešķirtajiem atbrīvojumiem no datu ziņošanas prasībām, tādēļ attiecīgie Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) noteikumi jāsvītro. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar definīcijas grozījumiem un Direktīvā 2009/110/EK elektroniskās naudas iestādēm noteiktajām prasībām vairs nav aktuāli Eiropas Centrālās bankas Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) noteikumi par elektroniskās naudas iestādēm piešķirtajiem atbrīvojumiem no datu ziņošanas prasībām, tādēļ attiecīgie Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) noteikumi jāsvītro.

| (4) | Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK), kas bija Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšgājēja, 2010. gada 19. maijā izdeva vadlīnijas par kopēju Eiropas naudas tirgus fondu (NTF) definīciju, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību, nosakot kritērijus, kuri jāpiemēro ikvienam fondam, kas vēlas darboties tirgū kā NTF, un būtu ieteikums Eiropas valstu likumdevējiem uzraudzības mērķiem. Tādēļ Eiropas Centrālo banku sistēmas statistikas nolūkiem ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ieviest attiecīgus jaunus NTF identifikācijas kritērijus, lai NTF ziņotāju grupa atbilstu identifikācijas kritērijiem, kurus atbilstoši EVRK vadlīnijām paredzēts piemērot uzraudzības mērķiem. Tajā pašā laikā šīs pārmaiņas nolūks ir uzlabot tirgus pārskatāmību un veicināt vadības ziņošanu par fondiem, |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK), kas bija Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšgājēja, 2010. gada 19. maijā izdeva vadlīnijas par kopēju Eiropas naudas tirgus fondu (NTF) definīciju, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību, nosakot kritērijus, kuri jāpiemēro ikvienam fondam, kas vēlas darboties tirgū kā NTF, un būtu ieteikums Eiropas valstu likumdevējiem uzraudzības mērķiem. Tādēļ Eiropas Centrālo banku sistēmas statistikas nolūkiem ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ieviest attiecīgus jaunus NTF identifikācijas kritērijus, lai NTF ziņotāju grupa atbilstu identifikācijas kritērijiem, kurus atbilstoši EVRK vadlīnijām paredzēts piemērot uzraudzības mērķiem. Tajā pašā laikā šīs pārmaiņas nolūks ir uzlabot tirgus pārskatāmību un veicināt vadības ziņošanu par fondiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) groza šādi:

| 1) | šādi groza 1. pantu:






  a) | pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | “monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:






  i) | centrālās bankas; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

šādi groza 1. pantu:

a)

pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:

i)

centrālās bankas;

| ii) | kredītiestādes, kas definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

ii)

kredītiestādes, kas definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā;

| iii) | citas MFI, t. i., 1) citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar i) noguldījumu vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI; un ii) kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā, vismaz ekonomiskā nozīmē; vai 2) tādas elektroniskās naudas iestādes, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu; |
| --- | --- |

iii)

citas MFI, t. i., 1) citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar i) noguldījumu vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI; un ii) kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā, vismaz ekonomiskā nozīmē; vai 2) tādas elektroniskās naudas iestādes, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu;

| iv) | naudas tirgus fondi, kas definēti 1.a pantā. |
| --- | --- |

iv)

naudas tirgus fondi, kas definēti 1.a pantā.

Attiecībā uz iii) apakšpunkta 1) punkta i) apakšpunktā minēto kritēriju citu MFI klasifikāciju kā MFI nosaka aizvietojamības pakāpe starp to emitētajiem instrumentiem un noguldījumiem kredītiestādēs, ja tās atbilst iii) apakšpunkta 1) punkta ii) apakšpunktā minētajam kritērijam,”;

| b) | astoto ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | “elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir elektroniskās naudas iestāde un elektroniskā nauda, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (5) 2. panta 1. punktā un 2. panta 2. punktā, |
| --- | --- | --- |

b)

astoto ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

“elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir elektroniskās naudas iestāde un elektroniskā nauda, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (5) 2. panta 1. punktā un 2. panta 2. punktā,

| 2) | iekļauj šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  NTF identifikācija
  Šajā tiesību aktā par NTF uzskatāmi tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas atbilst visiem turpmāk norādītajiem kritērijiem, t. i., ja tie:






  a) | veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu 1.a pantu:

“1.a pants

NTF identifikācija

Šajā tiesību aktā par NTF uzskatāmi tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas atbilst visiem turpmāk norādītajiem kritērijiem, t. i., ja tie:

a)

veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem;

| b) | veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (6), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījuma portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa; |
| --- | --- |

b)

veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (6), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījuma portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa;

| c) | nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:






  — | naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte, |
| --- | --- | --- |

c)

nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:

—

naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte,

| — | tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments, |
| --- | --- |

—

tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments,

| — | attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem – pamatdarbības un darījumu partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem – pamatdarbības un darījumu partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam,

| — | likviditātes profils; |
| --- | --- |

—

likviditātes profils;

| d) | nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity – WAM) nebūtu lielāks par sešiem mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life – WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity – WAM) nebūtu lielāks par sešiem mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life – WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus;

| e) | nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu; |
| --- | --- |

e)

nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu;

| f) | veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa; |
| --- | --- |

f)

veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa;

| g) | veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai; |
| --- | --- |

g)

veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai;

| h) | neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un kas atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots; |
| --- | --- |

h)

neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un kas atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots;

| i) | ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV. |
| --- | --- |

i)

ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV.

| 3) | svītro 8. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

3)

svītro 8. panta 4. punktu;

| 4) | neietekmējot šīs regulas 2. pantu, ar šādu sadaļu aizstāj I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu:

  “2. sadaļa.
     
  NTF identifikācijas kritēriju apraksts


  Šajā regulā 1.a pantā:






  a) | uzskatāms, ka naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte ir augsta, ja katra atzītā kredītreitinga aģentūra, kas novērtējusi šo instrumentu, tam ir piešķīrusi vienu no diviem augstākajiem pieejamiem īstermiņa kredītreitingiem vai, ja šis instruments nav vērtēts, saskaņā ar pārvaldes sabiedrības iekšējā reitinga procesu tam ir līdzvērtīga kvalitāte. Ja atzīta kredītreitinga aģentūra savu augstāko īstermiņa reitingu dala divās kategorijās, abus šos reitingus uzskata par vienu kategoriju un tādējādi par visaugstāko pieejamo reitingu; |
| --- | --- | --- |

4)

neietekmējot šīs regulas 2. pantu, ar šādu sadaļu aizstāj I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu:

“2. sadaļa.
     
  NTF identifikācijas kritēriju apraksts

Šajā regulā 1.a pantā:

a)

uzskatāms, ka naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte ir augsta, ja katra atzītā kredītreitinga aģentūra, kas novērtējusi šo instrumentu, tam ir piešķīrusi vienu no diviem augstākajiem pieejamiem īstermiņa kredītreitingiem vai, ja šis instruments nav vērtēts, saskaņā ar pārvaldes sabiedrības iekšējā reitinga procesu tam ir līdzvērtīga kvalitāte. Ja atzīta kredītreitinga aģentūra savu augstāko īstermiņa reitingu dala divās kategorijās, abus šos reitingus uzskata par vienu kategoriju un tādējādi par visaugstāko pieejamo reitingu;

| b) | pieļaujot izņēmumu attiecībā uz a) punktā minēto prasību, naudas tirgus fonda turējumā var būt valsts vērtspapīri, kuru kvalitāte atbilst vismaz investīciju kategorijai, kur “valsts vērstpapīri” ir naudas tirgus instrumenti, kurus emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai arī dalībvalsts centrālā banka, ECB, Eiropas Savienība vai Eiropas Investīciju banka; |
| --- | --- |

b)

pieļaujot izņēmumu attiecībā uz a) punktā minēto prasību, naudas tirgus fonda turējumā var būt valsts vērtspapīri, kuru kvalitāte atbilst vismaz investīciju kategorijai, kur “valsts vērstpapīri” ir naudas tirgus instrumenti, kurus emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai arī dalībvalsts centrālā banka, ECB, Eiropas Savienība vai Eiropas Investīciju banka;

| c) | vērtspapīriem, t. sk. strukturētajiem finanšu instrumentiem, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku, termiņš tiek aprēķināts, pamatojoties uz atlikušo termiņu līdz instrumentu noteiktajam dzēšanas termiņam. Tomēr, ja instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, šā iespējas līguma izpildes dienu var izmantot noteiktā dzēšanas termiņa vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir izpildīti šādi nosacījumi:






  — | pārdošanas iespējas līgumu pārvaldes sabiedrība var brīvi izpildīt tās izmantošanas datumā, |
| --- | --- | --- |

c)

vērtspapīriem, t. sk. strukturētajiem finanšu instrumentiem, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku, termiņš tiek aprēķināts, pamatojoties uz atlikušo termiņu līdz instrumentu noteiktajam dzēšanas termiņam. Tomēr, ja instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, šā iespējas līguma izpildes dienu var izmantot noteiktā dzēšanas termiņa vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir izpildīti šādi nosacījumi:

—

pārdošanas iespējas līgumu pārvaldes sabiedrība var brīvi izpildīt tās izmantošanas datumā,

| — | pārdošanas iespējas līguma bāzes cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai nākamajā izmantošanas datumā, |
| --- | --- |

—

pārdošanas iespējas līguma bāzes cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai nākamajā izmantošanas datumā,

| — | saskaņā ar NTF ieguldījumu stratēģiju pastāv liela iespējamība, ka šis pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts nākamajā izmantošanas datumā; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar NTF ieguldījumu stratēģiju pastāv liela iespējamība, ka šis pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts nākamajā izmantošanas datumā;

| d) | aprēķinot gan vidējo svērto darbības laiku, gan vidējo svērto dzēšanas termiņu, tiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu un efektīvas portfeļa pārvaldības metožu ietekme; |
| --- | --- |

d)

aprēķinot gan vidējo svērto darbības laiku, gan vidējo svērto dzēšanas termiņu, tiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu un efektīvas portfeļa pārvaldības metožu ietekme;

| e) | “vidējais svērtais dzēšanas termiņš” (weighted average maturity, WAM) ir visu fonda bāzes vērtspapīru vidējā līdz dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu katra instrumenta relatīvo īpatsvaru turējumā, pieņemot, ka mainīgas procentu likmes instrumenta dzēšanas termiņš ir laiks, kas atlicis līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, nevis laiks, kas atlicis līdz brīdim, kad jāatmaksā šā vērtspapīra pamatvērtība. Praksē vidējo svērto dzēšanas termiņu izmanto, lai mērītu NTF jutīgumu pret naudas tirgus likmju pārmaiņām; |
| --- | --- |

e)

“vidējais svērtais dzēšanas termiņš” (weighted average maturity, WAM) ir visu fonda bāzes vērtspapīru vidējā līdz dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu katra instrumenta relatīvo īpatsvaru turējumā, pieņemot, ka mainīgas procentu likmes instrumenta dzēšanas termiņš ir laiks, kas atlicis līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, nevis laiks, kas atlicis līdz brīdim, kad jāatmaksā šā vērtspapīra pamatvērtība. Praksē vidējo svērto dzēšanas termiņu izmanto, lai mērītu NTF jutīgumu pret naudas tirgus likmju pārmaiņām;

| f) | “vidējais svērtais darbības laiks” (weighted average life, WAL) ir katra fondā turētā vērtspapīra vidējais svērtais atlikušais termiņš, ar ko saprot laiku līdz pilnīgai pamatsummas atmaksai, neņemot vērā procentus un neveicot diskontēšanu. Atšķirībā no vidējā svērtā dzēšanas termiņa aprēķina, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku vērtspapīriem ar mainīgu likmi un strukturētajiem finanšu instrumentiem, nav atļauta procentu likmes pārskatīšanas datumu izmantošana, tā vietā izmanto tikai attiecīgajam vērtspapīram noteikto galīgo dzēšanas termiņu. Vidējo svērto darbības laiku izmanto, lai mērītu kredītrisku, jo kredītrisks palielinās, pieaugot laikam līdz pamatsummas atmaksai. Vidējo svērto darbības laiku izmanto arī, lai ierobežotu likviditātes risku; |
| --- | --- |

f)

“vidējais svērtais darbības laiks” (weighted average life, WAL) ir katra fondā turētā vērtspapīra vidējais svērtais atlikušais termiņš, ar ko saprot laiku līdz pilnīgai pamatsummas atmaksai, neņemot vērā procentus un neveicot diskontēšanu. Atšķirībā no vidējā svērtā dzēšanas termiņa aprēķina, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku vērtspapīriem ar mainīgu likmi un strukturētajiem finanšu instrumentiem, nav atļauta procentu likmes pārskatīšanas datumu izmantošana, tā vietā izmanto tikai attiecīgajam vērtspapīram noteikto galīgo dzēšanas termiņu. Vidējo svērto darbības laiku izmanto, lai mērītu kredītrisku, jo kredītrisks palielinās, pieaugot laikam līdz pamatsummas atmaksai. Vidējo svērto darbības laiku izmanto arī, lai ierobežotu likviditātes risku;

| g) | “naudas tirgus instrumenti” ir instrumenti, ko parasti tirgo naudas tirgū, kuri ir likvīdi un kuru vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā; |
| --- | --- |

g)

“naudas tirgus instrumenti” ir instrumenti, ko parasti tirgo naudas tirgū, kuri ir likvīdi un kuru vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā;

| h) | “pārvaldes sabiedrība” ir sabiedrība, kuras pamatdarbība ir NTF portfeļa pārvaldība.” |
| --- | --- |

h)

“pārvaldes sabiedrība” ir sabiedrība, kuras pamatdarbība ir NTF portfeļa pārvaldība.”

2. pants

Pārejas noteikums

Nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) var turpināt vākt statistikas informāciju no NTF, kas ir attiecīgo dalībvalstu rezidenti un ir identificēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu, vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim. Tās informē visus attiecīgos NTF par savu lēmumu piemērot šo pārejas noteikumu. NCB sāk vākt statistikas informāciju no NTF, kas identificēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1.a pantu, vēlākais sākot ar 2012. gada 1. februāri.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 25. augustā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  C(2011) 5090, galīgā redakcija.

2

(3)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.

3

(4)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

4

(5)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.”;

5

(6)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.”;

6

---

LĒMUMI

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/16

---

PADOMES LĒMUMS 2011/522/KĀDP

(2011. gada 2. septembris),

ar ko groza Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 9. maijā pieņēma Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 9. maijā pieņēma Lēmumu 2011/273/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (1).

| (2) | Savienība 2011. gada 18. augustā ir izteikusi visstingrāko nosodījumu par Bashar Al-Assad un viņa režīma veiktajiem vardarbības pasākumiem, kuri ir vērsti pret pašu tautu un kuri ir izraisījuši daudzu Sīrijas pilsoņu nogalināšanu vai ievainošanu. Savienība ir atkārtoti uzsvērusi, ka ir jāpārtrauc brutālās represijas, aizturētie protestētāji ir jāatbrīvo, ir jānodrošina starptautisko humānās palīdzības organizāciju un cilvēktiesību organizāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīva piekļuve un jāuzsāk patiess un visus iesaistošs valsts dialogs. Tomēr Sīrijas vadība turpina ignorēt Savienības, kā arī plašākas starptautiskās sabiedrības aicinājumus. |
| --- | --- |

(2)

Savienība 2011. gada 18. augustā ir izteikusi visstingrāko nosodījumu par Bashar Al-Assad un viņa režīma veiktajiem vardarbības pasākumiem, kuri ir vērsti pret pašu tautu un kuri ir izraisījuši daudzu Sīrijas pilsoņu nogalināšanu vai ievainošanu. Savienība ir atkārtoti uzsvērusi, ka ir jāpārtrauc brutālās represijas, aizturētie protestētāji ir jāatbrīvo, ir jānodrošina starptautisko humānās palīdzības organizāciju un cilvēktiesību organizāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīva piekļuve un jāuzsāk patiess un visus iesaistošs valsts dialogs. Tomēr Sīrijas vadība turpina ignorēt Savienības, kā arī plašākas starptautiskās sabiedrības aicinājumus.

| (3) | Saistībā ar minēto Savienība ir nolēmusi pieņemt papildu ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret Sīrijas režīmu. |
| --- | --- |

(3)

Saistībā ar minēto Savienība ir nolēmusi pieņemt papildu ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret Sīrijas režīmu.

| (4) | Ieceļošanas ierobežojumi un līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana būtu jāpiemēro jaunām personām un vienībām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, jo īpaši personām un vienībām, kuras finansē režīmu vai nodrošina režīmam (jo īpaši drošības struktūrām) apgādes atbalstu vai kuras liek šķēršļus centieniem Sīrijā īstenot miermīlīgu pāreju uz demokrātiju. |
| --- | --- |

(4)

Ieceļošanas ierobežojumi un līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana būtu jāpiemēro jaunām personām un vienībām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, jo īpaši personām un vienībām, kuras finansē režīmu vai nodrošina režīmam (jo īpaši drošības struktūrām) apgādes atbalstu vai kuras liek šķēršļus centieniem Sīrijā īstenot miermīlīgu pāreju uz demokrātiju.

| (5) | Turklāt būtu jāaizliedz jēlnaftas un naftas produktu iepirkšana, imports un transports no Sīrijas. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt būtu jāaizliedz jēlnaftas un naftas produktu iepirkšana, imports un transports no Sīrijas.

| (6) | Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka Padome ar 2011. gada 2. septembra Lēmumu 2011/523/ES (2) ir nolēmusi daļēji apturēt Sadarbības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (3) piemērošanu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka Padome ar 2011. gada 2. septembra Lēmumu 2011/523/ES (2) ir nolēmusi daļēji apturēt Sadarbības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (3) piemērošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/273/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmumam pievieno šādus pantus:
  “2.a pants
  1.   Jēlnaftas un naftas produktu iepirkšana, imports un transports no Sīrijas ir aizliegts.
  2.   Ir aizliegts tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātus finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu, saistībā ar 1. punktā minētajiem aizliegumiem.
  3.   Ir aizliegts apzināti vai tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis ir izvairīties no 1. un 2. punktā minētajiem aizliegumiem vai kuras izraisa tādas sekas.
  2.b pants
  Šā lēmuma 2.a pantā noteiktie aizliegumi neskar tādu saistību izpildi līdz 2011. gada 15. novembrim, kas ir saistītas ar preču piegādi, kura paredzēta līgumos, kas noslēgti pirms 2011. gada 2. septembra.”;
  “4.a pants
  Tādu personu un vienību, kas iekļautas un uzskaitītas pielikumā, vai citu Sīrijas personu vai vienību, tostarp Sīrijas valdības, vai kādas personas vai vienības, kas iesniedz prasību šādas personas vai vienības vārdā vai rīkojas to labā, prasības neapmierina, tostarp prasības par kompensāciju vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, garantijas nodrošinātu prasību, kas saistīta ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas noteikti šajā lēmumā.”; |
| --- | --- |

1)

lēmumam pievieno šādus pantus:

“2.a pants

1.   Jēlnaftas un naftas produktu iepirkšana, imports un transports no Sīrijas ir aizliegts.

2.   Ir aizliegts tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, tostarp atvasinātus finanšu instrumentus, kā arī apdrošināšanu un pārapdrošināšanu, saistībā ar 1. punktā minētajiem aizliegumiem.

3.   Ir aizliegts apzināti vai tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis ir izvairīties no 1. un 2. punktā minētajiem aizliegumiem vai kuras izraisa tādas sekas.

2.b pants

Šā lēmuma 2.a pantā noteiktie aizliegumi neskar tādu saistību izpildi līdz 2011. gada 15. novembrim, kas ir saistītas ar preču piegādi, kura paredzēta līgumos, kas noslēgti pirms 2011. gada 2. septembra.”;

“4.a pants

Tādu personu un vienību, kas iekļautas un uzskaitītas pielikumā, vai citu Sīrijas personu vai vienību, tostarp Sīrijas valdības, vai kādas personas vai vienības, kas iesniedz prasību šādas personas vai vienības vārdā vai rīkojas to labā, prasības neapmierina, tostarp prasības par kompensāciju vai citas šāda veida prasības, piemēram, ieskaitu, garantijas nodrošinātu prasību, kas saistīta ar kādu līgumu vai darījumu, ko tieši vai netieši, pilnībā vai daļēji skāruši pasākumi, kas noteikti šajā lēmumā.”;

| 2) | lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu pielikumā uzskaitītajām personām, kas atbildīgas par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, personām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, un ar tām saistītām personām ieceļot to teritorijā vai šķērsot to.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai liegtu pielikumā uzskaitītajām personām, kas atbildīgas par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem, personām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to, un ar tām saistītām personām ieceļot to teritorijā vai šķērsot to.”;

| 3) | lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir pielikumā uzskaitīto un par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem atbildīgo personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kā arī visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu pielikumā uzskaitīto personu un vienību un ar tām saistīto personu un vienību īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir pielikumā uzskaitīto un par vardarbīgām represijām pret Sīrijas civiliedzīvotājiem atbildīgo personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kā arī visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu pielikumā uzskaitīto personu un vienību un ar tām saistīto personu un vienību īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē, kuras gūst labumu no režīma vai atbalsta to.”;

| 4) | lēmuma 4. panta 3. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “e) | vajadzīgi humānās palīdzības mērķiem, piemēram, palīdzības sniegšanai vai palīdzības sniegšanas veicināšanai, tostarp medicīnas preču, pārtikas piegādei, humānās palīdzības sniedzēju nogādei un ar to saistītai palīdzībai, vai arī ārvalstu valstspiederīgo evakuācijai no Sīrijas; |
| --- | --- | --- |

4)

lēmuma 4. panta 3. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“e)

vajadzīgi humānās palīdzības mērķiem, piemēram, palīdzības sniegšanai vai palīdzības sniegšanas veicināšanai, tostarp medicīnas preču, pārtikas piegādei, humānās palīdzības sniedzēju nogādei un ar to saistītai palīdzībai, vai arī ārvalstu valstspiederīgo evakuācijai no Sīrijas;

| f) | ir paredzēti, lai veiktu maksājumus diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – tādā mērā, kādā šādi maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem.” |
| --- | --- |

f)

ir paredzēti, lai veiktu maksājumus diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai tādas starptautiskas organizācijas kontā, kurai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām noteikta imunitāte, vai lai veiktu maksājumus no šādas pārstāvniecības vai organizācijas konta – tādā mērā, kādā šādi maksājumi ir paredzēti izmantošanai šīs diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības vai starptautiskās organizācijas oficiālajiem mērķiem.”

2. pants

Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas un vienības pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2011/273/KĀDP pielikumā.

3. pants

Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 121, 10.5.2011., 11. lpp.

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  OV L 269, 27.9.1978., 2. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2. pantā minētās personas un vienības

A.   Personas

| | Vārds | Identifikācijas informācija
  (dzimšanas datums un vieta ...) | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Alepo Tirdzniecības un rūpniecības palātas priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskas Rūpniecības palātas (Zuhair Ghraiwati Sons) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras Group dibinātājs (darbības virzieni ir izejvielas, tirdzniecība, apstrāde un loģistika), Homsa. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est (agrorūpniecība) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem. | 2.09.2011 |

Vārds

Identifikācijas informācija

(dzimšanas datums un vieta ...)

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

1.

Fares CHEHABI

Alepo Tirdzniecības un rūpniecības palātas priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskas Rūpniecības palātas (Zuhair Ghraiwati Sons) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras Group dibinātājs (darbības virzieni ir izejvielas, tirdzniecība, apstrāde un loģistika), Homsa. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est (agrorūpniecība) priekšsēdētājs. Atbalsta Sīrijas režīmu ar ekonomiskiem līdzekļiem.

2.09.2011

B.   Vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Holding Cham filiāle
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Holding Cham filiāle
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr.Damascus |
| P.O. Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Tel.: (+963) 11 2456777 un 2218602 |
| Fakss: (+963) 11 2237938 un 2211186 |
| Bankas e-pasta adrese: Publicrelations@reb.sy, |
| Tīmekļa vietne: www.reb.sy |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

1.

Mada Transport

Holding Cham filiāle

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Holding Cham filiāle

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

Saimnieciska vienība, kas finansē režīmu.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr.Damascus

P.O. Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Tel.: (+963) 11 2456777 un 2218602

Fakss: (+963) 11 2237938 un 2211186

Bankas e-pasta adrese: Publicrelations@reb.sy,

Tīmekļa vietne: www.reb.sy

Valsts īpašumā esoša banka, kas finansiāli atbalsta režīmu.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/19

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 2. septembris),

ar ko daļēji aptur starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku noslēgtā sadarbības nolīguma piemērošanu

(2011/523/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu, lasot to saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Ekonomikas kopiena un Sīrijas Arābu Republika 1977. gada 18. janvārī noslēdza sadarbības nolīgumu (1) ("sadarbības nolīgums"), lai veicinātu vispārējo sadarbību un stiprinātu abu pušu attiecības. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Ekonomikas kopiena un Sīrijas Arābu Republika 1977. gada 18. janvārī noslēdza sadarbības nolīgumu (1) ("sadarbības nolīgums"), lai veicinātu vispārējo sadarbību un stiprinātu abu pušu attiecības.

| (2) | Sadarbības nolīgums ir balstīts uz pušu kopējo vēlmi uzturēt un stiprināt savas draudzīgās attiecības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem. |
| --- | --- |

(2)

Sadarbības nolīgums ir balstīts uz pušu kopējo vēlmi uzturēt un stiprināt savas draudzīgās attiecības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem.

| (3) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu, attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība galvenokārt veicina mieru, drošību un cilvēktiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktu, attiecībās ar citām pasaules daļām Savienība galvenokārt veicina mieru, drošību un cilvēktiesību aizsardzību, kā arī starptautisko tiesību normu stingru ievērošanu un attīstību, tostarp respektējot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus.

| (4) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktu, Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktu, Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana.

| (5) | Kopš 2011. gada marta ir pastiprinājušies protesti pret konkrētiem Sīrijas ierēdņu pilnvaru pārkāpšanas gadījumiem, turklāt arvien palielinās neapmierinātība ar ekonomisko un politisko situāciju valstī. Piesardzīgie protesti, kas sākās novārtā pamestajos reģionos, kļuva par valsts līmeņa sacelšanos. Sīrijas iestādes atbildēja un turpina atbildēt ļoti vardarbīgā veidā, tostarp atklājot uguni uz miermīlīgajiem protestu dalībniekiem. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2011. gada marta ir pastiprinājušies protesti pret konkrētiem Sīrijas ierēdņu pilnvaru pārkāpšanas gadījumiem, turklāt arvien palielinās neapmierinātība ar ekonomisko un politisko situāciju valstī. Piesardzīgie protesti, kas sākās novārtā pamestajos reģionos, kļuva par valsts līmeņa sacelšanos. Sīrijas iestādes atbildēja un turpina atbildēt ļoti vardarbīgā veidā, tostarp atklājot uguni uz miermīlīgajiem protestu dalībniekiem.

| (6) | Cilvēktiesību padomes 17. speciālajā sesijā 2011. gada 18. augustā ANO Augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos iesniedza paziņojumu "Situācija cilvēktiesību jomā Sīrijas Arābu Republikā", kurā viņa atgādināja, ka tās 18. augusta ziņojumā, Sīrijā notikušajā faktu vākšanas misijā, ko pieprasīja veikt Cilvēktiesību padome, tika konstatēts, ka Sīrijas drošības un militārie spēki plašā apmērā un sistemātiski pārkāpuši cilvēktiesības, tostarp veikuši slepkavības, piespiedu pazušanas, spīdzināšanu, brīvības atņemšanu un vajāšanu. Augstā komisāre uzskatīja, ka šo darbību apjomu un veidu var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci, un aicināja Drošības padomes locekļus apsvērt iespēju lietu par pašreizējo situāciju Sīrijā iesniegt Starptautiskajā Krimināltiesā. |
| --- | --- |

(6)

Cilvēktiesību padomes 17. speciālajā sesijā 2011. gada 18. augustā ANO Augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos iesniedza paziņojumu "Situācija cilvēktiesību jomā Sīrijas Arābu Republikā", kurā viņa atgādināja, ka tās 18. augusta ziņojumā, Sīrijā notikušajā faktu vākšanas misijā, ko pieprasīja veikt Cilvēktiesību padome, tika konstatēts, ka Sīrijas drošības un militārie spēki plašā apmērā un sistemātiski pārkāpuši cilvēktiesības, tostarp veikuši slepkavības, piespiedu pazušanas, spīdzināšanu, brīvības atņemšanu un vajāšanu. Augstā komisāre uzskatīja, ka šo darbību apjomu un veidu var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci, un aicināja Drošības padomes locekļus apsvērt iespēju lietu par pašreizējo situāciju Sīrijā iesniegt Starptautiskajā Krimināltiesā.

| (7) | Tajā pašā dienā Savienība nosodīja Bashar al-Assad un viņa režīma veiktos vardarbības pasākumus, kuri ir vērsti pret pašu tautu un kuri ir izraisījuši daudzu Sīrijas pilsoņu nogalināšanu vai ievainošanu. Savienība ir atkārtoti uzsvērusi, ka brutālās represijas ir jāpārtrauc, aizturētie protestētāji jāatbrīvo, jānodrošina starptautisko humānās palīdzības organizāciju un cilvēktiesību organizāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīva piekļuve un jāuzsāk patiess un ietverošs valsts dialogs. Tomēr Sīrijas vadība turpina ignorēt Savienības, kā arī plašākas starptautiskās sabiedrības aicinājumus. |
| --- | --- |

(7)

Tajā pašā dienā Savienība nosodīja Bashar al-Assad un viņa režīma veiktos vardarbības pasākumus, kuri ir vērsti pret pašu tautu un kuri ir izraisījuši daudzu Sīrijas pilsoņu nogalināšanu vai ievainošanu. Savienība ir atkārtoti uzsvērusi, ka brutālās represijas ir jāpārtrauc, aizturētie protestētāji jāatbrīvo, jānodrošina starptautisko humānās palīdzības organizāciju un cilvēktiesību organizāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīva piekļuve un jāuzsāk patiess un ietverošs valsts dialogs. Tomēr Sīrijas vadība turpina ignorēt Savienības, kā arī plašākas starptautiskās sabiedrības aicinājumus.

| (8) | Cilvēktiesību padome 2011. gada 23. augustā pieņēma rezolūciju par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijas Arābu Republikā, kurā tā stingri nosodīja Sīrijas iestāžu veiktos smagos un nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus, atkārtoti pieprasīja Sīrijas iestādēm ievērot to saistības saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, uzsvēra nepieciešamību veikt starptautisku, pārredzamu, neatkarīgu un tūlītēju izmeklēšanu par visiem iespējamiem starptautisko tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp par darbībām, ko var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci, un pieprasīja vainīgos saukt pie atbildības, kā arī nolēma nosūtīt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu starptautisko cilvēktiesību pārkāpumus Sīrijā. |
| --- | --- |

(8)

Cilvēktiesību padome 2011. gada 23. augustā pieņēma rezolūciju par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijas Arābu Republikā, kurā tā stingri nosodīja Sīrijas iestāžu veiktos smagos un nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus, atkārtoti pieprasīja Sīrijas iestādēm ievērot to saistības saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, uzsvēra nepieciešamību veikt starptautisku, pārredzamu, neatkarīgu un tūlītēju izmeklēšanu par visiem iespējamiem starptautisko tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp par darbībām, ko var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci, un pieprasīja vainīgos saukt pie atbildības, kā arī nolēma nosūtīt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu starptautisko cilvēktiesību pārkāpumus Sīrijā.

| (9) | Saskaņā ar Sadarbības nolīguma preambulu, abas puses noslēdzot nolīgumu vēlējās pierādīt to kopējo vēlmi uzturēt un stiprināt savas draudzīgās attiecības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem. Šajos apstākļos, Savienība uzskata, ka pašreizējā situācija Sīrija acīmredzami pārkāpj to Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus, kas ir Sīrijas un Savienības sadarbības pamats. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Sadarbības nolīguma preambulu, abas puses noslēdzot nolīgumu vēlējās pierādīt to kopējo vēlmi uzturēt un stiprināt savas draudzīgās attiecības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem. Šajos apstākļos, Savienība uzskata, ka pašreizējā situācija Sīrija acīmredzami pārkāpj to Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principus, kas ir Sīrijas un Savienības sadarbības pamats.

| (10) | Ņemot vērā Sīrijas pārkāpumu ārkārtējo smagumu, kas ir pretrunā vispārējām starptautisko tiesību normām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem, Savienība ir nolēmusi pieņemt jaunus ierobežojušus pasākumus pret Sīrijas režīmu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā Sīrijas pārkāpumu ārkārtējo smagumu, kas ir pretrunā vispārējām starptautisko tiesību normām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu principiem, Savienība ir nolēmusi pieņemt jaunus ierobežojušus pasākumus pret Sīrijas režīmu.

| (11) | Šajā saistībā, Sadarbības nolīguma piemērošanu būtu daļēji jāaptur līdz brīdim, kad Sīrijas iestādes izbeigs sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus un panāks atbilstību vispārējām starptautisko tiesību normām un sadarbības nolīguma pamatā esošajiem principiem. |
| --- | --- |

(11)

Šajā saistībā, Sadarbības nolīguma piemērošanu būtu daļēji jāaptur līdz brīdim, kad Sīrijas iestādes izbeigs sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus un panāks atbilstību vispārējām starptautisko tiesību normām un sadarbības nolīguma pamatā esošajiem principiem.

| (12) | Ņemot vērā to, ka apturēšanai vajadzētu būt vērstai tikai uz Sīrijas iestādēm, nevis Sīrijas iedzīvotājiem, nolīguma darbības apturēšanai vajadzētu būt ierobežotai. Tā kā jēlnafta un naftas produkti ir preces, no kuru tirdzniecības Sīrijas režīms pašlaik gūst vislielāko labumu un kas tādējādi veicina tā represīvo politiku, sadarbības nolīguma darbības apturēšanai būtu jāattiecas tikai uz jēlnaftu un naftas produktiem, |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka apturēšanai vajadzētu būt vērstai tikai uz Sīrijas iestādēm, nevis Sīrijas iedzīvotājiem, nolīguma darbības apturēšanai vajadzētu būt ierobežotai. Tā kā jēlnafta un naftas produkti ir preces, no kuru tirdzniecības Sīrijas režīms pašlaik gūst vislielāko labumu un kas tādējādi veicina tā represīvo politiku, sadarbības nolīguma darbības apturēšanai būtu jāattiecas tikai uz jēlnaftu un naftas produktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek apturēta starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku noslēgtā sadarbības nolīguma 12., 14. un 15. panta darbība attiecībā uz šā lēmuma pielikumā uzskaitītajiem pasākumiem.

2. pants

Šo lēmumu paziņo Sīrijas Arābu Republikai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 2. septembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 269, 27.9.1978., 2. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas 1. pantā minēto pasākumu saraksts

| 1) | Jēlnaftas un naftas produktu imports Savienībā, ja šo produktu






  a) | izcelsmes valsts ir Sīrija vai |
| --- | --- | --- |

1)

Jēlnaftas un naftas produktu imports Savienībā, ja šo produktu

a)

izcelsmes valsts ir Sīrija vai

| b) | ja tie ir eksportēti no Sīrijas; |
| --- | --- |

b)

ja tie ir eksportēti no Sīrijas;

| 2) | Jēlnaftas vai naftas produktu, kas atrodas Sīrijā vai kuru izcelsmes valsts ir Sīrija, iepirkšana; |
| --- | --- |

2)

Jēlnaftas vai naftas produktu, kas atrodas Sīrijā vai kuru izcelsmes valsts ir Sīrija, iepirkšana;

| 3) | Jēlnaftas vai naftas produktu, ja to izcelsmes valsts ir Sīrija vai ja tie no Sīrijas ir eksportēti uz kādu citu valsti, transportēšana; |
| --- | --- |

3)

Jēlnaftas vai naftas produktu, ja to izcelsmes valsts ir Sīrija vai ja tie no Sīrijas ir eksportēti uz kādu citu valsti, transportēšana;

| 4) | Finansējuma vai finanšu palīdzības, tostarp atvasinātu finanšu, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas tieša vai netieša sniegšana saistībā ar 1), 2) un 3) punktu; un |
| --- | --- |

4)

Finansējuma vai finanšu palīdzības, tostarp atvasinātu finanšu, kā arī apdrošināšanas un pārapdrošināšanas tieša vai netieša sniegšana saistībā ar 1), 2) un 3) punktu; un

| 5) | Apzināta un tīša piedalīšanās darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet 1), 2), 3) vai 4) punktā minētos aizliegumus. |
| --- | --- |

5)

Apzināta un tīša piedalīšanās darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieši vai netieši apiet 1), 2), 3) vai 4) punktā minētos aizliegumus.

---

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 23. marts)

par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/524/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (2), kā arī ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācija ar 2000. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 7. augustā, paziņoja Komisijai par savu nodomu sniegt atbalsta intensitāti 35 % apmērā Glunz AG un OSB Deutschland GmbH investīciju atbalstam integrēta kokapstrādes centra izveidošanai Netgavā (Saksija-Anhalte). Plānoto atbalstu reģistrēja ar numuru N 517/2000. |
| --- | --- |

(1)

Vācija ar 2000. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 7. augustā, paziņoja Komisijai par savu nodomu sniegt atbalsta intensitāti 35 % apmērā Glunz AG un OSB Deutschland GmbH investīciju atbalstam integrēta kokapstrādes centra izveidošanai Netgavā (Saksija-Anhalte). Plānoto atbalstu reģistrēja ar numuru N 517/2000.

| (2) | Pēc papildu informācijas saņemšanas Komisija 2001. gada 25. jūlijā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru, ņemot vērā Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (3) (turpmāk tekstā – 1998. gada RADP), tai nav iebildumu pret atbalsta intensitāti 35 % apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc papildu informācijas saņemšanas Komisija 2001. gada 25. jūlijā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru, ņemot vērā Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (3) (turpmāk tekstā – 1998. gada RADP), tai nav iebildumu pret atbalsta intensitāti 35 % apmērā.

| (3) | Ar 2004. gada 1. decembra spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju (4), Pirmās instances tiesa atcēla šo Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2004. gada 1. decembra spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju (4), Pirmās instances tiesa atcēla šo Komisijas lēmumu.

| (4) | Tādēļ, pamatojoties uz Vācijas 2000. gada 7. augusta paziņojumu, Komisijai tagad ir jāpieņem jauns lēmums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ, pamatojoties uz Vācijas 2000. gada 7. augusta paziņojumu, Komisijai tagad ir jāpieņem jauns lēmums.

| (5) | Komisija 2004. gada 17. decembra vēstulē jautāja Vācijai, vai tā, ņemot vērā Komisijas lēmuma atcelšanu, vēlas papildināt 2000. gada 7. augusta paziņojumā sniegto informāciju. Vācijai 2005. gada 3. martā saistībā ar šo lietu nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Vācija sniedza atbildi 2005. gada 23. marta vēstulē, taču toreiz nesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2004. gada 17. decembra vēstulē jautāja Vācijai, vai tā, ņemot vērā Komisijas lēmuma atcelšanu, vēlas papildināt 2000. gada 7. augusta paziņojumā sniegto informāciju. Vācijai 2005. gada 3. martā saistībā ar šo lietu nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Vācija sniedza atbildi 2005. gada 23. marta vēstulē, taču toreiz nesniedza papildu informāciju.

| (6) | Vācija attiecīgo atbalstu piešķīra 2000. gada februārī, pamatojoties uz Komisijas atļauju. Vācija uzsāka atbalsta izmaksāšanu pēc Komisijas 2001. gada 25. jūlija lēmuma pasludināšanas, kurā Komisija neiebilda pret atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Vācija attiecīgo atbalstu piešķīra 2000. gada februārī, pamatojoties uz Komisijas atļauju. Vācija uzsāka atbalsta izmaksāšanu pēc Komisijas 2001. gada 25. jūlija lēmuma pasludināšanas, kurā Komisija neiebilda pret atbalstu.

| (7) | Tā kā Pirmās instances tiesa atcēla 2001. gada 25. jūlija lēmumu, izveidojās tiesiskais stāvoklis, kas pielīdzināms situācijai it kā šāds lēmums nebūtu pieņemts un tādējādi Vācija nebūtu saņēmusi Komisijas atļauju piešķirt atbalstu plānotajā intensitātē (5). Tādēļ Komisija reģistrēja šo lietu nelikumīgi piešķirtu atbalstu reģistrā ar numuru NN 18/05. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Pirmās instances tiesa atcēla 2001. gada 25. jūlija lēmumu, izveidojās tiesiskais stāvoklis, kas pielīdzināms situācijai it kā šāds lēmums nebūtu pieņemts un tādējādi Vācija nebūtu saņēmusi Komisijas atļauju piešķirt atbalstu plānotajā intensitātē (5). Tādēļ Komisija reģistrēja šo lietu nelikumīgi piešķirtu atbalstu reģistrā ar numuru NN 18/05.

| (8) | Komisija 2005. gada 20. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu saistībā ar piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2005. gada 20. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu saistībā ar piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (9) | Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai ar atbalstu saistītus apsvērumus. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai ar atbalstu saistītus apsvērumus.

| (10) | Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Apsvērumus nodeva tālāk Vācijai, kurai deva iespēju sniegt komentārus. Vācija pauda savus apsvērumus 2005. gada 24. oktobra un 2006. gada 24. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Apsvērumus nodeva tālāk Vācijai, kurai deva iespēju sniegt komentārus. Vācija pauda savus apsvērumus 2005. gada 24. oktobra un 2006. gada 24. janvāra vēstulē.

| (11) | Vācija 2006. gada 28. februāra vēstulē saskaņā ar 7. panta 6. punkta trešo teikumu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (7), lūdza izbeigt formālo pārbaudes procedūru, pamatojoties uz to, ka Vācija un Glunz AG Eiropas Savienības Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību pret Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju (apvienotās lietas C-75/05 P un C-80/05 P). |
| --- | --- |

(11)

Vācija 2006. gada 28. februāra vēstulē saskaņā ar 7. panta 6. punkta trešo teikumu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (7), lūdza izbeigt formālo pārbaudes procedūru, pamatojoties uz to, ka Vācija un Glunz AG Eiropas Savienības Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību pret Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju (apvienotās lietas C-75/05 P un C-80/05 P).

| (12) | Komisija 2006. gada 9. marta vēstulē piekrita pārtraukt procedūru līdz brīdim, kad Eiropas Kopienu Tiesa (turpmāk tekstā – EKT) pasludinās spriedumu apvienotajās lietās C-75/05 P un C-80/05 P, Vācija u. c. pret Kronofrance. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2006. gada 9. marta vēstulē piekrita pārtraukt procedūru līdz brīdim, kad Eiropas Kopienu Tiesa (turpmāk tekstā – EKT) pasludinās spriedumu apvienotajās lietās C-75/05 P un C-80/05 P, Vācija u. c. pret Kronofrance.

| (13) | EKT 2008. gada 11. septembra spriedumā (8) apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. Pēc tam tika atsākta formālā pārbaudes procedūra lietā C 28/05. |
| --- | --- |

(13)

EKT 2008. gada 11. septembra spriedumā (8) apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. Pēc tam tika atsākta formālā pārbaudes procedūra lietā C 28/05.

| (14) | Vācija ar 2009. gada 4. augusta un vēlāk, pēc Komisijas informācijas pieprasījuma, ar 2010. gada 19. jūlija vēstuli iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(14)

Vācija ar 2009. gada 4. augusta un vēlāk, pēc Komisijas informācijas pieprasījuma, ar 2010. gada 19. jūlija vēstuli iesniedza papildu informāciju.

II.   ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS

2.1.   ATBALSTA PASĀKUMS

| (15) | Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt [Saksijas-Anhaltes federālās zemes Attīstības veicināšanas institūts] 2000. gada 29. februārī nolēma piešķirt Glunz AG un OSB Deutschland GmbH ieguldījumu atbalstu integrēta kokapstrādes centra būvniecībai Netgavā [Nettgau] (Saksija-Anhalte). Atbalsta kopējā summa ir EUR 69 797 988. |
| --- | --- |

(15)

Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt [Saksijas-Anhaltes federālās zemes Attīstības veicināšanas institūts] 2000. gada 29. februārī nolēma piešķirt Glunz AG un OSB Deutschland GmbH ieguldījumu atbalstu integrēta kokapstrādes centra būvniecībai Netgavā [Nettgau] (Saksija-Anhalte). Atbalsta kopējā summa ir EUR 69 797 988.

| (16) | Saskaņā ar informāciju 2000. gada 4. augusta paziņojumā atbalstu ir plānots sniegt subsīdijas veidā EUR 46 201 868 apmērā, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (9). Subsīdija atbilst 23,17 % bruto no kompensējamām izmaksām. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar informāciju 2000. gada 4. augusta paziņojumā atbalstu ir plānots sniegt subsīdijas veidā EUR 46 201 868 apmērā, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (9). Subsīdija atbilst 23,17 % bruto no kompensējamām izmaksām.

| (17) | Vēl, pamatojoties uz 1999. gada Likumu par ieguldījuma piemaksām [Investitionszulagengesetz 1999] (10) ir paredzēts piešķirt ieguldījuma piemaksu, ko Komisija apstiprināja EUR 23 596 120 apmērā. Ieguldījuma piemaksa atbilst 11,83 % bruto no kompensējamām izmaksām. |
| --- | --- |

(17)

Vēl, pamatojoties uz 1999. gada Likumu par ieguldījuma piemaksām [Investitionszulagengesetz 1999] (10) ir paredzēts piešķirt ieguldījuma piemaksu, ko Komisija apstiprināja EUR 23 596 120 apmērā. Ieguldījuma piemaksa atbilst 11,83 % bruto no kompensējamām izmaksām.

| (18) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”, jau ir izmaksāta summa EUR [..] (11) apmērā un ieguldījuma piemaksa EUR [..] apmērā. Tādējādi Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu kopumā EUR [..] apmērā (no piešķirtās kopējās summas EUR 69 797 988 apmērā). |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”, jau ir izmaksāta summa EUR [..] (11) apmērā un ieguldījuma piemaksa EUR [..] apmērā. Tādējādi Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu kopumā EUR [..] apmērā (no piešķirtās kopējās summas EUR 69 797 988 apmērā).

2.2.   SAŅĒMĒJI

| (19) | Ir divi atbalsta saņēmēji. |
| --- | --- |

(19)

Ir divi atbalsta saņēmēji.

| (20) | Viens no saņēmējiem ir Hammā (Ziemeļreina-Vestfālene) esošā akciju sabiedrība Glunz AG (turpmāk tekstā – Glunz), kas dibināta 1932. gadā un tolaik darbojās kokmateriālu tirdzniecības sektorā. Kopš 1960-iem gadiem uzņēmums ražo un pārdod tikai skaidu plātnes, vidēja blīvuma šķiedru plātnes (mitteldichte Faserplatten, MDF), OSB (orientētās skaidu plātnes) un saplāksni. Paziņojuma iesniegšanas laikā Tableros De Fibras S. A. (turpmāk tekstā – TAFISA), kas pieder pie portugāļu SONAE grupas, piederēja 96,03 % no Glunz akcijām. |
| --- | --- |

(20)

Viens no saņēmējiem ir Hammā (Ziemeļreina-Vestfālene) esošā akciju sabiedrība Glunz AG (turpmāk tekstā – Glunz), kas dibināta 1932. gadā un tolaik darbojās kokmateriālu tirdzniecības sektorā. Kopš 1960-iem gadiem uzņēmums ražo un pārdod tikai skaidu plātnes, vidēja blīvuma šķiedru plātnes (mitteldichte Faserplatten, MDF), OSB (orientētās skaidu plātnes) un saplāksni. Paziņojuma iesniegšanas laikā Tableros De Fibras S. A. (turpmāk tekstā – TAFISA), kas pieder pie portugāļu SONAE grupas, piederēja 96,03 % no Glunz akcijām.

| (21) | Otrs saņēmējs ir OSB Deutschland GmbH (turpmāk tekstā – OSBD), kas 100 % pieder uzņēmumam TAFISA un tādējādi kopā ar Glunz pieder pie viena koncerna, jo abi uzņēmumi ir TAFISA meitas uzņēmumi. OSBD ir dibināts 1999. gada 16. jūlijā un pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas Netgavā uzsāka ražot un pārdot OSB produktus. |
| --- | --- |

(21)

Otrs saņēmējs ir OSB Deutschland GmbH (turpmāk tekstā – OSBD), kas 100 % pieder uzņēmumam TAFISA un tādējādi kopā ar Glunz pieder pie viena koncerna, jo abi uzņēmumi ir TAFISA meitas uzņēmumi. OSBD ir dibināts 1999. gada 16. jūlijā un pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas Netgavā uzsāka ražot un pārdot OSB produktus.

2.3.   IEGULDĪJUMU PROJEKTS

| (22) | Ieguldījumu vieta atrodas Netgavā (Saksijā-Anhaltē), reģionā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimāli pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte lielu uzņēmumu jaunu ieguldījumu veicināšanai bija 35 %. |
| --- | --- |

(22)

Ieguldījumu vieta atrodas Netgavā (Saksijā-Anhaltē), reģionā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimāli pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte lielu uzņēmumu jaunu ieguldījumu veicināšanai bija 35 %.

| (23) | Teritorijā, kas līdz šim nav izmantota komerciāliem mērķiem, Glunz un OSBD izveidoja integrētu kokapstrādes centru, kurš sastāv no divām apvienotām ražotnēm. Pirmajā ražotnē, kas pieder OSBD, ražo OSB produktus, bet otrajā, Glunz piederošajā ražotnē, – kokskaidu plātnes. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji savienotas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, laminēšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Turklāt abas ražotnes pārvalda viena centrāla pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana. |
| --- | --- |

(23)

Teritorijā, kas līdz šim nav izmantota komerciāliem mērķiem, Glunz un OSBD izveidoja integrētu kokapstrādes centru, kurš sastāv no divām apvienotām ražotnēm. Pirmajā ražotnē, kas pieder OSBD, ražo OSB produktus, bet otrajā, Glunz piederošajā ražotnē, – kokskaidu plātnes. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji savienotas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, laminēšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Turklāt abas ražotnes pārvalda viena centrāla pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.

| (24) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, ņemot vērā ražotņu un kopējās tehniskās infrastruktūras optimālo atrašanās vietu, integrētais kokapstrādes centrs sniedz vairākas priekšrocības, īpaši saistībā ar saražoto koka plātņu apstrādi. Tādējādi ir nodrošināta optimāla kokmateriālu sortimenta izmantošana, labāka izejvielu izlietošana un iekšēja atkārtoti izmantojamu materiālu aprite. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, ņemot vērā ražotņu un kopējās tehniskās infrastruktūras optimālo atrašanās vietu, integrētais kokapstrādes centrs sniedz vairākas priekšrocības, īpaši saistībā ar saražoto koka plātņu apstrādi. Tādējādi ir nodrošināta optimāla kokmateriālu sortimenta izmantošana, labāka izejvielu izlietošana un iekšēja atkārtoti izmantojamu materiālu aprite.

| (25) | Saskaņā ar 2000. gada 7. augusta paziņojumu daļa no atbalsta ir piešķirta OSB ražotnei, bet otra daļa – skaidu plātņu ražotnei. Tā kā OSB ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 81,8 miljoni, tai ir piešķirts atbalsts EUR 28,61 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. Skaidu plātņu ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 117,6 miljoni, tādēļ tai ir piešķirts atbalsts EUR 41,18 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2000. gada 7. augusta paziņojumu daļa no atbalsta ir piešķirta OSB ražotnei, bet otra daļa – skaidu plātņu ražotnei. Tā kā OSB ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 81,8 miljoni, tai ir piešķirts atbalsts EUR 28,61 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. Skaidu plātņu ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 117,6 miljoni, tādēļ tai ir piešķirts atbalsts EUR 41,18 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei.

| (26) | Paziņojuma iesniegšanas laikā Vācija pieņēma, ka integrētajā kokapstrādes centrā Netgavā izveidos 355 pastāvīgas darbavietas, proti, 234 skaidu plātņu ražotnē un 121 – OSB ražotnē. Turklāt attiecīgajos atbalstāmajos reģionos bija jāizveidojas 520 netiešām darbavietām un 33 no tām garantētu esošo darbavietu saglabāšanu. Jaunos ieguldījumus Netgavā bija plānots veikt laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2002. gada beigām, un ražošanai bija jāsākas 2001. gadā. Darbība ar pilnu jaudu bija jāsaniedz pēc diviem gadiem. |
| --- | --- |

(26)

Paziņojuma iesniegšanas laikā Vācija pieņēma, ka integrētajā kokapstrādes centrā Netgavā izveidos 355 pastāvīgas darbavietas, proti, 234 skaidu plātņu ražotnē un 121 – OSB ražotnē. Turklāt attiecīgajos atbalstāmajos reģionos bija jāizveidojas 520 netiešām darbavietām un 33 no tām garantētu esošo darbavietu saglabāšanu. Jaunos ieguldījumus Netgavā bija plānots veikt laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2002. gada beigām, un ražošanai bija jāsākas 2001. gadā. Darbība ar pilnu jaudu bija jāsaniedz pēc diviem gadiem.

| (27) | Jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda 2002. gadā bija aptuveni [..] m3. 1999. gadā TAFISA grupas ražošanas jauda OSB izstrādājumu jomā bija [..] m3. |
| --- | --- |

(27)

Jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda 2002. gadā bija aptuveni [..] m3. 1999. gadā TAFISA grupas ražošanas jauda OSB izstrādājumu jomā bija [..] m3.

| (28) | Savukārt Glunz grupas skaidu plātņu ražošanas jauda 1999. gadā bija [..] m3. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pateicoties Netgavas centra saražotajai jaudai [..] m2, kopējā ražošanas jauda palielināsies līdz [..] m3. |
| --- | --- |

(28)

Savukārt Glunz grupas skaidu plātņu ražošanas jauda 1999. gadā bija [..] m3. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pateicoties Netgavas centra saražotajai jaudai [..] m2, kopējā ražošanas jauda palielināsies līdz [..] m3.

III.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS CĒLOŅI

| (29) | Pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti 1998. gada RADP ietvaros nosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kurā ņem vērā virkni vērtēšanas faktoru, jo īpaši faktoru, kas atspoguļo konkurences stāvokli attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (T faktors), kuram var noteikt kādu no četrām vērtībām – 0,25, 0,5, 0,75 vai 1. Novērtējumu “1” var noteikt tikai tad, ja attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (kas definēta zemākajā NACE līmenī) nav konstatējama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams (palielinātas jaudas tests) un/vai ja konkrētais tirgus (kas definēts kā attiecīgais produkts un tā aizstājēji) nav tirgus ar lejupslīdi (tirgus lejupslīdes tests). |
| --- | --- |

(29)

Pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti 1998. gada RADP ietvaros nosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kurā ņem vērā virkni vērtēšanas faktoru, jo īpaši faktoru, kas atspoguļo konkurences stāvokli attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (T faktors), kuram var noteikt kādu no četrām vērtībām – 0,25, 0,5, 0,75 vai 1. Novērtējumu “1” var noteikt tikai tad, ja attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (kas definēta zemākajā NACE līmenī) nav konstatējama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams (palielinātas jaudas tests) un/vai ja konkrētais tirgus (kas definēts kā attiecīgais produkts un tā aizstājēji) nav tirgus ar lejupslīdi (tirgus lejupslīdes tests).

| (30) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda šaubas saistībā ar tā konkrētā tirgus nošķiršanu, kuram pieder OSB, un tādēļ nevarēja konstatēt, vai saistībā ar konkurences faktoru (T) ir runa par lejupslīdošu tirgu. |
| --- | --- |

(30)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda šaubas saistībā ar tā konkrētā tirgus nošķiršanu, kuram pieder OSB, un tādēļ nevarēja konstatēt, vai saistībā ar konkurences faktoru (T) ir runa par lejupslīdošu tirgu.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (31) | Komisija 2005. gada 22. novembrī saņēma kopējus apsvērumus (12) no konkurentiem, kas pieder pie KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG un Kronofrance S. A.). |
| --- | --- |

(31)

Komisija 2005. gada 22. novembrī saņēma kopējus apsvērumus (12) no konkurentiem, kas pieder pie KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG un Kronofrance S. A.).

| (32) | Savos apsvērumos KronoGroup uzņēmumi norāda, ka jānošķir tirgus, ietverot OSB un skujkoku koksnes saplāksni. Lapkoku koksnes saplāksnis ir daudz dārgāks un to pamatā izmanto (mēbeļu industrijas un iekšējās apdares) jomās, kurās OSB un skujkoku koksnes saplāksni izmanto ļoti maz vai nemaz. Lai pamatotu savu izteikumu, ieinteresētās personas atsaucas uz Jaakko Pöyry pētījumu (13) un Finnish Forest Research Institute publikāciju. |
| --- | --- |

(32)

Savos apsvērumos KronoGroup uzņēmumi norāda, ka jānošķir tirgus, ietverot OSB un skujkoku koksnes saplāksni. Lapkoku koksnes saplāksnis ir daudz dārgāks un to pamatā izmanto (mēbeļu industrijas un iekšējās apdares) jomās, kurās OSB un skujkoku koksnes saplāksni izmanto ļoti maz vai nemaz. Lai pamatotu savu izteikumu, ieinteresētās personas atsaucas uz Jaakko Pöyry pētījumu (13) un Finnish Forest Research Institute publikāciju.

| (33) | KronoGroup pauda vēl citus apsvērumus, kuru rezumējums ir minēts turpmāk. |
| --- | --- |

(33)

KronoGroup pauda vēl citus apsvērumus, kuru rezumējums ir minēts turpmāk.

| (34) | KronoGroup norāda, ka, lai konstatētu, vai tirgū pastāv lejusplīde, Komisijai ir jāpamatojas uz datiem līdz 1999. gadam, jo tikai tie bija pieejami laikā, kad stājās spēkā Komisijas iepriekšējais lēmums par atbalsta apstiprināšanu (2001. gada jūlijs), kuru Pirmās instances tiesa vēlāk atcēla. Laika posmā no 1995. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum vidusmērā bija negatīvs izaugsmes rādītājs – 4,626 %. Taču KronoGroup piebilst, ka laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum bija vidusmērā pozitīvs izaugsmes rādītājs 0,456 % (kas gan bija zemāks nekā apstrādes industrijas izaugsme EEZ kopumā). |
| --- | --- |

(34)

KronoGroup norāda, ka, lai konstatētu, vai tirgū pastāv lejusplīde, Komisijai ir jāpamatojas uz datiem līdz 1999. gadam, jo tikai tie bija pieejami laikā, kad stājās spēkā Komisijas iepriekšējais lēmums par atbalsta apstiprināšanu (2001. gada jūlijs), kuru Pirmās instances tiesa vēlāk atcēla. Laika posmā no 1995. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum vidusmērā bija negatīvs izaugsmes rādītājs – 4,626 %. Taču KronoGroup piebilst, ka laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum bija vidusmērā pozitīvs izaugsmes rādītājs 0,456 % (kas gan bija zemāks nekā apstrādes industrijas izaugsme EEZ kopumā).

| (35) | Vēl KronoGroup norāda, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus, ražošanas iekārtas un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. Tas nozīmētu, ka saistībā ar abām ražotnēm visi vērtēšanas faktori jānosaka atsevišķi. |
| --- | --- |

(35)

Vēl KronoGroup norāda, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus, ražošanas iekārtas un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. Tas nozīmētu, ka saistībā ar abām ražotnēm visi vērtēšanas faktori jānosaka atsevišķi.

| (36) | KronoGroup arī norāda, ka Netgavā veikto ieguldījumu rezultātā Glunz ir slēdzis savu skaidu plātņu ražotni Zasenburgā (Sassenburg) (kas atrodas 30 km attālumā, taču citā federālajā zemē – Lejassaksijā (14)). Tā citē laikrakstu rakstus, no kuriem izriet, ka jaunais centrs Netgavā ir pārņēmis visu Zasenburgas ražotnes strādnieku kolektīvu. Tas ir pretrunā ar 1998. gada RADP mērķi veidot atbalstāmajos reģionos jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, tādēļ minētās darbavietas nevar ņemt vērā, saskaņā ar 1998. gada RADP nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru (abi šie faktori ir atkarīgi no to darbavietu skaita, kas radītas pateicoties ieguldījumiem). |
| --- | --- |

(36)

KronoGroup arī norāda, ka Netgavā veikto ieguldījumu rezultātā Glunz ir slēdzis savu skaidu plātņu ražotni Zasenburgā (Sassenburg) (kas atrodas 30 km attālumā, taču citā federālajā zemē – Lejassaksijā (14)). Tā citē laikrakstu rakstus, no kuriem izriet, ka jaunais centrs Netgavā ir pārņēmis visu Zasenburgas ražotnes strādnieku kolektīvu. Tas ir pretrunā ar 1998. gada RADP mērķi veidot atbalstāmajos reģionos jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, tādēļ minētās darbavietas nevar ņemt vērā, saskaņā ar 1998. gada RADP nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru (abi šie faktori ir atkarīgi no to darbavietu skaita, kas radītas pateicoties ieguldījumiem).

| (37) | Visbeidzot KronoGroup norāda, ka Komisijai saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 bija jāpieprasa, lai dalībvalsts pagaidām atgūst atbalstu (rīkojums pagaidām atgūt nelikumīgu atbalstu), jo, pateicoties daļēji izmaksātajam atbalstam, Glunz un OSBD guva ievērojamas konkurences priekšrocības. |
| --- | --- |

(37)

Visbeidzot KronoGroup norāda, ka Komisijai saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 bija jāpieprasa, lai dalībvalsts pagaidām atgūst atbalstu (rīkojums pagaidām atgūt nelikumīgu atbalstu), jo, pateicoties daļēji izmaksātajam atbalstam, Glunz un OSBD guva ievērojamas konkurences priekšrocības.

V.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

| (38) | Turpmāk lasāms Vācijas iesniegto apsvērumu rezumējums. |
| --- | --- |

(38)

Turpmāk lasāms Vācijas iesniegto apsvērumu rezumējums.

5.1.   APSVĒRUMI PAR KONKRĒTĀ OSB TIRGUS NOŠĶIRŠANU

| (39) | Vācija uzskata, ka OSB gadījumā atbilstošo tirgu veido OSB un saplāksnis gala izmantojuma veidā – kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdas segums, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Šis tirgus nav lejupslīdošs. |
| --- | --- |

(39)

Vācija uzskata, ka OSB gadījumā atbilstošo tirgu veido OSB un saplāksnis gala izmantojuma veidā – kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdas segums, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Šis tirgus nav lejupslīdošs.

| (40) | Pielietojuma jomas, kurās OSB izmanto par saplākšņa aizstājēju, lielā mērā atbilst skujkoku koksnes saplākšņa galvenajiem pielietojuma veidiem. Turpretim lapkoku koksnes nozīmīgākajās pielietojuma jomās (mēbeļu industrija, būvindustrija un transportlīdzekļu apdare) OSB tā tehnisko īpašību dēļ nav iespējams pielietot. Tādēļ OSB iekļaušana kopējā lapkoku koksnes un skujkoku koksnes saplākšņa tirgū neatbilstu faktiskajiem apstākļiem konkrētajos tirgos. To apstiprina arī Jaakko Pöyry2005. gada 21. oktobrī sastādītais atzinums. |
| --- | --- |

(40)

Pielietojuma jomas, kurās OSB izmanto par saplākšņa aizstājēju, lielā mērā atbilst skujkoku koksnes saplākšņa galvenajiem pielietojuma veidiem. Turpretim lapkoku koksnes nozīmīgākajās pielietojuma jomās (mēbeļu industrija, būvindustrija un transportlīdzekļu apdare) OSB tā tehnisko īpašību dēļ nav iespējams pielietot. Tādēļ OSB iekļaušana kopējā lapkoku koksnes un skujkoku koksnes saplākšņa tirgū neatbilstu faktiskajiem apstākļiem konkrētajos tirgos. To apstiprina arī Jaakko Pöyry2005. gada 21. oktobrī sastādītais atzinums.

| (41) | Jaakko Pöyry OSB aizstājēja potenciālam iepriekš minētajās pielietojuma jomās ir noteicis šādu procentuālo īpatsvaru: iepakojumi 40–60 %, žogi 70–80 %, jumtu kopnes 70–90 %, grīdu segumi 50–80 %, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi 70–90 %. |
| --- | --- |

(41)

Jaakko Pöyry OSB aizstājēja potenciālam iepriekš minētajās pielietojuma jomās ir noteicis šādu procentuālo īpatsvaru: iepakojumi 40–60 %, žogi 70–80 %, jumtu kopnes 70–90 %, grīdu segumi 50–80 %, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi 70–90 %.

| (42) | Ņemot vērā OSB virsmu īpašības, mēbeļu ražošanā tās nav iespējams izmantot redzamām virsmām. Tā kā OSB tiek ražotas no orientētām skaidām, tās ir raupjas un nelīdzenas un to virsma nav vizuāli pievilcīga. Tādēļ OSB nav iespējams arī dekoratīvi pārklāt. OSB ir piemērotas tikai neredzamām mēbeļu detaļām (piemēram, polsterētu mēbeļu pamatnes). Tomēr neredzamo mēbeļu detaļu jomā OSB nespēj konkurēt ar cenu ziņā ievērojami lētākajām skaidu plātnēm, ko pamatā izmanto šajā jomā. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā OSB virsmu īpašības, mēbeļu ražošanā tās nav iespējams izmantot redzamām virsmām. Tā kā OSB tiek ražotas no orientētām skaidām, tās ir raupjas un nelīdzenas un to virsma nav vizuāli pievilcīga. Tādēļ OSB nav iespējams arī dekoratīvi pārklāt. OSB ir piemērotas tikai neredzamām mēbeļu detaļām (piemēram, polsterētu mēbeļu pamatnes). Tomēr neredzamo mēbeļu detaļu jomā OSB nespēj konkurēt ar cenu ziņā ievērojami lētākajām skaidu plātnēm, ko pamatā izmanto šajā jomā.

| (43) | Būvindustrijas (Formwork) jomā lieta betona gadījumā būtiska nozīme ir tam, lai apšuvuma/karkasa materiālam būtu gluda virsma. Ņemot vērā nelīdzenumus, kas ražošanas rezultātā veidojas OSB, faktūras betona gadījumā tas ir īpaši jāpārklāj, lai nodrošinātu vienmērīgu faktūras betona virsmu. Šāda papildu apstrāde ir dārga un sadārdzina gala izstrādājumu. Salīdzinājumā ar saplākšņiem OSB ir konkurētspējīgas tikai tādā gadījumā, ja tās apšuvei/karkasam var izmantot atkārtoti. Tomēr praktisku iemeslu dēļ tas visos gadījumos nav iespējams. Tā kā plātnes būvlaukumā pakļauj lielam noslogojumam, rezultātā var rasties virsmas bojājumi. Savukārt, ja rodas plaisas, pastāv risks, ka OSB plātne slapjuma/mitruma ietekmē var nošķiebties vai citādā veidā deformēties. Tādēļ augstas kvalitātes, cēlinātu OSB plātņu atkārtota izmantošana nav iespējama visos gadījumos. Papildus jāņem vērā OSB plātņu malu nestabilitāte un jutība pret mitrumu. Turklāt betona karkasa materiāliem ir jābūt ļoti noturīgiem pret pārrāvumiem un locījumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka OSB neatbilst būvindustrijā karkasa materiāliem noteiktajām prasībām. Turpretim salīdzinoši zemās cenas un līdzenās virsmas dēļ šai jomai labi piemērots ir skujkoku koksnes saplāksnis, ko var secināt arī no faktiskā apjoma, kādā to izmanto būvindustrijā. |
| --- | --- |

(43)

Būvindustrijas (Formwork) jomā lieta betona gadījumā būtiska nozīme ir tam, lai apšuvuma/karkasa materiālam būtu gluda virsma. Ņemot vērā nelīdzenumus, kas ražošanas rezultātā veidojas OSB, faktūras betona gadījumā tas ir īpaši jāpārklāj, lai nodrošinātu vienmērīgu faktūras betona virsmu. Šāda papildu apstrāde ir dārga un sadārdzina gala izstrādājumu. Salīdzinājumā ar saplākšņiem OSB ir konkurētspējīgas tikai tādā gadījumā, ja tās apšuvei/karkasam var izmantot atkārtoti. Tomēr praktisku iemeslu dēļ tas visos gadījumos nav iespējams. Tā kā plātnes būvlaukumā pakļauj lielam noslogojumam, rezultātā var rasties virsmas bojājumi. Savukārt, ja rodas plaisas, pastāv risks, ka OSB plātne slapjuma/mitruma ietekmē var nošķiebties vai citādā veidā deformēties. Tādēļ augstas kvalitātes, cēlinātu OSB plātņu atkārtota izmantošana nav iespējama visos gadījumos. Papildus jāņem vērā OSB plātņu malu nestabilitāte un jutība pret mitrumu. Turklāt betona karkasa materiāliem ir jābūt ļoti noturīgiem pret pārrāvumiem un locījumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka OSB neatbilst būvindustrijā karkasa materiāliem noteiktajām prasībām. Turpretim salīdzinoši zemās cenas un līdzenās virsmas dēļ šai jomai labi piemērots ir skujkoku koksnes saplāksnis, ko var secināt arī no faktiskā apjoma, kādā to izmanto būvindustrijā.

| (44) | Transportlīdzekļu gadījumā arī būtiska nozīme ir līdzenai virsmai, jo tajos izmantotās plātnes bieži vien pārklāj. OSB pārklāšanu nav iespējams vienkārši realizēt dažādu iemeslu dēļ. Pat ja uz OSB uzklāj pārklājumu, piemēram, no melamīna papīra, OSB nelīdzenās struktūras dēļ pastāv risks, ka pārklājums ieplaisā. Veicot iekraušanu ar pacēlāju, atsevišķas virsmas vietas tiek pakļautas spiedienam. Šādos gadījumos pastāv risks, ka mitrā vai slapjā vidē plātnē var nonākt ūdens, kā rezultātā tā var nošķiebties vai deformēties. Stabilu virsmas pārklājumu iespējams nodrošināt tikai ar dārgu papildu apstrādes procesu. Atšķirībā no lapkoku koksnes saplākšņa, kura virsmas īpašās cietības dēļ tas ir salīdzinoši nejutīgs pret skrāpējumiem, spiediena vietām utt., OSB virsma kopumā nav pietiekami noturīga, lai varētu izturēt transporta nozares noslogojumu un spiediena ietekmi. |
| --- | --- |

(44)

Transportlīdzekļu gadījumā arī būtiska nozīme ir līdzenai virsmai, jo tajos izmantotās plātnes bieži vien pārklāj. OSB pārklāšanu nav iespējams vienkārši realizēt dažādu iemeslu dēļ. Pat ja uz OSB uzklāj pārklājumu, piemēram, no melamīna papīra, OSB nelīdzenās struktūras dēļ pastāv risks, ka pārklājums ieplaisā. Veicot iekraušanu ar pacēlāju, atsevišķas virsmas vietas tiek pakļautas spiedienam. Šādos gadījumos pastāv risks, ka mitrā vai slapjā vidē plātnē var nonākt ūdens, kā rezultātā tā var nošķiebties vai deformēties. Stabilu virsmas pārklājumu iespējams nodrošināt tikai ar dārgu papildu apstrādes procesu. Atšķirībā no lapkoku koksnes saplākšņa, kura virsmas īpašās cietības dēļ tas ir salīdzinoši nejutīgs pret skrāpējumiem, spiediena vietām utt., OSB virsma kopumā nav pietiekami noturīga, lai varētu izturēt transporta nozares noslogojumu un spiediena ietekmi.

| (45) | Vērtējot, no vienas puses, OSB un skujkoku koksnes saplākšņa un, no otras puses, lapkoku koksnes saplākšņa aizstājamību, pamatā nozīme ir tehniskajām īpašībām un OSB pielietošanas iespējām, kā arī cenas atšķirībai, salīdzinot ar lapkoku koksnes saplāksni. Kaut arī lapkoku koksnes saplāksnis tehniskā ziņā visās jomās ir labāks par skujkoku koksnes saplāksni un OSB, pielietojuma jomās, kurās dominē OSB un skujkoku koksnes saplāksnis, lapkoku koksnes saplāksnim trūkst konkurētspējas tādu cenu atšķirību dēļ, kas veidojas, salīdzinot ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņa cenu. Tādēļ būtu kļūdaini pieņemt, ka OSB varētu kalpot par aizstājēju visu veidu saplāksnim, tostarp lapkoku koksnes saplāksnim. |
| --- | --- |

(45)

Vērtējot, no vienas puses, OSB un skujkoku koksnes saplākšņa un, no otras puses, lapkoku koksnes saplākšņa aizstājamību, pamatā nozīme ir tehniskajām īpašībām un OSB pielietošanas iespējām, kā arī cenas atšķirībai, salīdzinot ar lapkoku koksnes saplāksni. Kaut arī lapkoku koksnes saplāksnis tehniskā ziņā visās jomās ir labāks par skujkoku koksnes saplāksni un OSB, pielietojuma jomās, kurās dominē OSB un skujkoku koksnes saplāksnis, lapkoku koksnes saplāksnim trūkst konkurētspējas tādu cenu atšķirību dēļ, kas veidojas, salīdzinot ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņa cenu. Tādēļ būtu kļūdaini pieņemt, ka OSB varētu kalpot par aizstājēju visu veidu saplāksnim, tostarp lapkoku koksnes saplāksnim.

| (46) | Starp saplākšņu un OSB tirgu, no vienas puses, un OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu, no otras puses, pastāv pārklāšanās tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Atšķirības starp abiem tirgiem pamatā pastāv būvindustrijas (Formwork) jomā. Šajā jomā OSB nav piemērots, savukārt skujkoku koksnes saplākšņiem visnotaļ ir atrodams pielietojums un tos arī faktiski izmanto. Kopējā galvenā atziņa ir tā, ka lapkoku koksnes saplāksni nekādā gadījumā nevajadzētu iekļaut OSB tirgū. |
| --- | --- |

(46)

Starp saplākšņu un OSB tirgu, no vienas puses, un OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu, no otras puses, pastāv pārklāšanās tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Atšķirības starp abiem tirgiem pamatā pastāv būvindustrijas (Formwork) jomā. Šajā jomā OSB nav piemērots, savukārt skujkoku koksnes saplākšņiem visnotaļ ir atrodams pielietojums un tos arī faktiski izmanto. Kopējā galvenā atziņa ir tā, ka lapkoku koksnes saplāksni nekādā gadījumā nevajadzētu iekļaut OSB tirgū.

5.2.   APSVĒRUMI PAR SKAIDU PLĀTŅU TIRGUS ATTĪSTĪBU

| (47) | Vācija uzskata, ka ar skaidu plātņu tirgu saistītais konkurences faktors ir jānovērtē ar 1. Šo tirgu nedrīkst uzskatīt par lejupslīdošu, jo tam piemīt spēcīga augšupejoša tendence 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(47)

Vācija uzskata, ka ar skaidu plātņu tirgu saistītais konkurences faktors ir jānovērtē ar 1. Šo tirgu nedrīkst uzskatīt par lejupslīdošu, jo tam piemīt spēcīga augšupejoša tendence 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē.

| (48) | Šajā sakarā Vācija iesniedza profesora Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) atzinumu (15), no kura izriet, ka laika posmā no 1972. līdz 2003. gadam skaidu plātņu tirgum ilgtermiņā ir bijusi par 36 % ātrāka izaugsme nekā apstrādes rūpniecībai kopumā. Tādēļ Vācija uzskata, ka, ņemot vērā šo izteikto augšupejošo tendenci 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē, skaidu plātņu tirgu nevar uzskatīt par lejupslīdošu. |
| --- | --- |

(48)

Šajā sakarā Vācija iesniedza profesora Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) atzinumu (15), no kura izriet, ka laika posmā no 1972. līdz 2003. gadam skaidu plātņu tirgum ilgtermiņā ir bijusi par 36 % ātrāka izaugsme nekā apstrādes rūpniecībai kopumā. Tādēļ Vācija uzskata, ka, ņemot vērā šo izteikto augšupejošo tendenci 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē, skaidu plātņu tirgu nevar uzskatīt par lejupslīdošu.

5.3.   APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA INTENSITĀTES SADALI STARP PROJEKTA DAĻĀM

| (49) | Gadījumā, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka skaidu plātņu tirgus gadījumā konkurences faktors ir novērtējams ar 0,75, kaut arī OSB gadījumā tas ir 1, Vācija uzskata, ka ir jānosaka kopējā atbalsta intensitāte visam Netgavas projektam, pamatojoties uz abu – gan OSB, gan skaidu plātņu ražošanai paredzēto – ražošanas iekārtu bruto segumu. |
| --- | --- |

(49)

Gadījumā, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka skaidu plātņu tirgus gadījumā konkurences faktors ir novērtējams ar 0,75, kaut arī OSB gadījumā tas ir 1, Vācija uzskata, ka ir jānosaka kopējā atbalsta intensitāte visam Netgavas projektam, pamatojoties uz abu – gan OSB, gan skaidu plātņu ražošanai paredzēto – ražošanas iekārtu bruto segumu.

| (50) | Bruto segums ir summa, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu un uzņēmuma neto peļņas segšanai. Bruto segumu nosaka, aprēķinot starpību starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, kuras tieši rada produkts. |
| --- | --- |

(50)

Bruto segums ir summa, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu un uzņēmuma neto peļņas segšanai. Bruto segumu nosaka, aprēķinot starpību starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, kuras tieši rada produkts.

| (51) | Pamatojoties uz bruto segumu, atbalsta intensitāte sadalās starp atsevišķajām Netgavas ieguldījumu projekta daļām atbilstoši OSB un skaidu plātņu izstrādājumu faktiskajam ieguldījumam saimnieciskās darbības rezultātos. |
| --- | --- |

(51)

Pamatojoties uz bruto segumu, atbalsta intensitāte sadalās starp atsevišķajām Netgavas ieguldījumu projekta daļām atbilstoši OSB un skaidu plātņu izstrādājumu faktiskajam ieguldījumam saimnieciskās darbības rezultātos.

5.4.   APSVĒRUMI PAR CITIEM KRONOGROUP IZTEIKUMIEM

| (52) | Vācija uzskata, ka valsts atbalsta novērtējumam ir jābūt pamatotam ar faktiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. |
| --- | --- |

(52)

Vācija uzskata, ka valsts atbalsta novērtējumam ir jābūt pamatotam ar faktiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā.

| (53) | Vācija uzskata, ka tas izriet no 1998. gada RADP interpretācijas. Šajā sakarā tā atsaucas uz 1998. gada RADP 3.1. punktu, kurā noteikts, ka pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka, pamatojoties uz reģionālo atbalstu maksimālo summu paziņojuma iesniegšanas laikā. Turklāt saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu īpatsvars tirgū jāvērtē pirms pieteikuma atbalstam iesniegšanas. Arī 1998. gada RADP pielikumā “Turpmākās pārbaudes” ir paredzēta iespēja, ka Komisija vēlāk var veikt pārbaudes, vai paziņojumā norādītā informācija ir bijusi pareiza. |
| --- | --- |

(53)

Vācija uzskata, ka tas izriet no 1998. gada RADP interpretācijas. Šajā sakarā tā atsaucas uz 1998. gada RADP 3.1. punktu, kurā noteikts, ka pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka, pamatojoties uz reģionālo atbalstu maksimālo summu paziņojuma iesniegšanas laikā. Turklāt saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu īpatsvars tirgū jāvērtē pirms pieteikuma atbalstam iesniegšanas. Arī 1998. gada RADP pielikumā “Turpmākās pārbaudes” ir paredzēta iespēja, ka Komisija vēlāk var veikt pārbaudes, vai paziņojumā norādītā informācija ir bijusi pareiza.

| (54) | Vēl Vācija norāda, ka paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami neapšaubāmi patēriņa dati par 1999. gadu. Jebkurā gadījumā, lai atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam noteiktu acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu pēdējos piecos gados, ir nepieciešama informācija par faktisko patēriņu sešos gados, nevis piecos, kā to norādīja KronoGroup. To pamato tādējādi, ka patēriņa izaugsmes rādītāju attiecīgajā gadā nosaka, salīdzinot patēriņu divos secīgos gados. |
| --- | --- |

(54)

Vēl Vācija norāda, ka paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami neapšaubāmi patēriņa dati par 1999. gadu. Jebkurā gadījumā, lai atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam noteiktu acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu pēdējos piecos gados, ir nepieciešama informācija par faktisko patēriņu sešos gados, nevis piecos, kā to norādīja KronoGroup. To pamato tādējādi, ka patēriņa izaugsmes rādītāju attiecīgajā gadā nosaka, salīdzinot patēriņu divos secīgos gados.

| (55) | Saistībā ar norādīto darbavietu pārcelšanu Vācija apstiprina, ka ražotne Zasenburgā ir slēgta. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražotne Zasenburgā bija Glunz vecākā skaidu plātņu ražotne un ražoja, radot ievērojamus zaudējumus. Tādēļ tā vairs nevarēja turpināt darbību un bija jāslēdz, neatkarīgi no Netgavā veiktajiem jaunajiem ieguldījumiem. No darbiniekiem, kas iepriekš strādāja Zasenburgā, [..] ir pieņemti darbā Netgavā ([..] % no Netgavas strādnieku kolektīva). |
| --- | --- |

(55)

Saistībā ar norādīto darbavietu pārcelšanu Vācija apstiprina, ka ražotne Zasenburgā ir slēgta. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražotne Zasenburgā bija Glunz vecākā skaidu plātņu ražotne un ražoja, radot ievērojamus zaudējumus. Tādēļ tā vairs nevarēja turpināt darbību un bija jāslēdz, neatkarīgi no Netgavā veiktajiem jaunajiem ieguldījumiem. No darbiniekiem, kas iepriekš strādāja Zasenburgā, [..] ir pieņemti darbā Netgavā ([..] % no Netgavas strādnieku kolektīva).

| (56) | Apsvērumos saistībā ar KronoGroup apgalvojumiem Vācija papildus norāda, ka 1998. gada RADP obligāta prasība ir, lai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā tiktu radītas jaunas darbavietas, taču nav nosacījuma, ka tajās būtu jānodarbina personas, kas dzīvo šajā reģionā. Galvenais mērķis ir attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstības sekmēšana. |
| --- | --- |

(56)

Apsvērumos saistībā ar KronoGroup apgalvojumiem Vācija papildus norāda, ka 1998. gada RADP obligāta prasība ir, lai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā tiktu radītas jaunas darbavietas, taču nav nosacījuma, ka tajās būtu jānodarbina personas, kas dzīvo šajā reģionā. Galvenais mērķis ir attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstības sekmēšana.

| (57) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, arī daļa no mašīnām ir pārvestas no Zasenburgas uz Netgavu. Taču šīs mašīnas nav iekļautas projekta kompensējamajās izmaksās, tādēļ šī pārvešana saistībā ar atbalstu nav jāņem vērā. Mašīnu atlikusī vērtība EUR [..] jebkurā gadījumā veido tikai nelielu daļu no kopējā ieguldījumu projekta. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, arī daļa no mašīnām ir pārvestas no Zasenburgas uz Netgavu. Taču šīs mašīnas nav iekļautas projekta kompensējamajās izmaksās, tādēļ šī pārvešana saistībā ar atbalstu nav jāņem vērā. Mašīnu atlikusī vērtība EUR [..] jebkurā gadījumā veido tikai nelielu daļu no kopējā ieguldījumu projekta.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (58) | Vērtējums ir pamatots ar faktiem, skaitļiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. Ņemot vērā, ka kopš sākotnējā paziņojuma iesniegšanas līdz pašreizējā lēmuma pieņemšanas brīdim ir pagājis pietiekami daudz laika, nav izslēdzama iespēja, ka ir mainījušies apstākļi, tirgi ir attīstījušies un ar projektu saistītie fakti ir pavērsušies citādāk, nekā sākotnēji plānots. Tomēr Komisija savā vērtējumā to nevar ņemt vērā. Pamatā Komisijai lēmums ir jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz prognozēto attīstību nākotnē un tirgus rādītājiem. Ja dažus gadus vēlāk konstatē, ka, piemēram, tirgi ir attīstījušies citādāk, atbalsta intensitāti vēlāk nemaina. Kaut arī Komisijai lēmums šajā gadījumā ir jāpieņem vairāk nekā 10 gadus pēc sākotnējā paziņojuma iesniegšanas, vērtējumam jābūt pamatotam ar tiem faktiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā, nevis ar vēlāk iegūtu informāciju. |
| --- | --- |

(58)

Vērtējums ir pamatots ar faktiem, skaitļiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. Ņemot vērā, ka kopš sākotnējā paziņojuma iesniegšanas līdz pašreizējā lēmuma pieņemšanas brīdim ir pagājis pietiekami daudz laika, nav izslēdzama iespēja, ka ir mainījušies apstākļi, tirgi ir attīstījušies un ar projektu saistītie fakti ir pavērsušies citādāk, nekā sākotnēji plānots. Tomēr Komisija savā vērtējumā to nevar ņemt vērā. Pamatā Komisijai lēmums ir jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz prognozēto attīstību nākotnē un tirgus rādītājiem. Ja dažus gadus vēlāk konstatē, ka, piemēram, tirgi ir attīstījušies citādāk, atbalsta intensitāti vēlāk nemaina. Kaut arī Komisijai lēmums šajā gadījumā ir jāpieņem vairāk nekā 10 gadus pēc sākotnējā paziņojuma iesniegšanas, vērtējumam jābūt pamatotam ar tiem faktiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā, nevis ar vēlāk iegūtu informāciju.

6.1.   ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM

| (59) | Atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. šā lēmuma 2.1. iedaļu). Atbalsts sniedz Glunz un OSBD priekšrocības, jo pretējā gadījumā tām visi ieguldījumi būtu jāsedz pašām. Tā kā attiecīgās koka plāksnes ievērojamā apmērā pārvadā starptautiskā mērogā, šajā kokmateriālu nozares jomā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādējādi abiem uzņēmumiem piešķirtās finanšu priekšrocības varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsts Glunz AG un OBSD ir valsts atbalsta pasākums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(59)

Atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. šā lēmuma 2.1. iedaļu). Atbalsts sniedz Glunz un OSBD priekšrocības, jo pretējā gadījumā tām visi ieguldījumi būtu jāsedz pašām. Tā kā attiecīgās koka plāksnes ievērojamā apmērā pārvadā starptautiskā mērogā, šajā kokmateriālu nozares jomā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādējādi abiem uzņēmumiem piešķirtās finanšu priekšrocības varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsts Glunz AG un OBSD ir valsts atbalsta pasākums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS

| (60) | Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāziņo par visiem atbalsta pasākumiem pirms to īstenošanas. Plānoto atbalstu piešķir saistībā ar divām Komisijas apstiprinātām reģionālā atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāziņo par visiem atbalsta pasākumiem pirms to īstenošanas. Plānoto atbalstu piešķir saistībā ar divām Komisijas apstiprinātām reģionālā atbalsta shēmām.

| (61) | Saskaņā ar 1998. gada RADP lielu ieguldījumu projektu atbalsta intensitāte neietilpst apstiprināto shēmu piemērošanas jomā, ja attiecīgais atbalsts pārsniedz noteiktās robežvērtības. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar 1998. gada RADP lielu ieguldījumu projektu atbalsta intensitāte neietilpst apstiprināto shēmu piemērošanas jomā, ja attiecīgais atbalsts pārsniedz noteiktās robežvērtības.

| (62) | Plānotā atbalsta summa ir EUR 69 797 988. Ja pieņem, ka atbalsts attiecas uz vienu ieguldījumu projektu, spēkā ir 1998. gada RADP 2.1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā paziņošanas prasība, jo kopējā atbalsta summa pārsniedz EUR 50 miljonus. |
| --- | --- |

(62)

Plānotā atbalsta summa ir EUR 69 797 988. Ja pieņem, ka atbalsts attiecas uz vienu ieguldījumu projektu, spēkā ir 1998. gada RADP 2.1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā paziņošanas prasība, jo kopējā atbalsta summa pārsniedz EUR 50 miljonus.

| (63) | Kā jau minēts šā lēmuma 2.3. iedaļā, Vācija savā paziņojumā ir detalizēti izklāstījusi, ka atbalsts ir piešķirts tikai vienam ieguldījumu projektam. |
| --- | --- |

(63)

Kā jau minēts šā lēmuma 2.3. iedaļā, Vācija savā paziņojumā ir detalizēti izklāstījusi, ka atbalsts ir piešķirts tikai vienam ieguldījumu projektam.

| (64) | Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.2. punkta 2) apakšpunktu ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi sadalīt daļās, lai tādējādi izvairītos no paziņošanas pienākuma. Tomēr šajā lietā šis jautājums nav jāizskata. Pat ja runa būtu par diviem ieguldījumu projektiem, par Glunz un OSBD ražotnēm paredzēto atbalstu būtu jāpaziņo. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.2. punkta 2) apakšpunktu ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi sadalīt daļās, lai tādējādi izvairītos no paziņošanas pienākuma. Tomēr šajā lietā šis jautājums nav jāizskata. Pat ja runa būtu par diviem ieguldījumu projektiem, par Glunz un OSBD ražotnēm paredzēto atbalstu būtu jāpaziņo.

| (65) | Tādēļ Komisija secina, ka par atbalstu ir jāpaziņo un tas jāvērtē saskaņā ar 1998. gada RADP. |
| --- | --- |

(65)

Tādēļ Komisija secina, ka par atbalstu ir jāpaziņo un tas jāvērtē saskaņā ar 1998. gada RADP.

6.3.   TRĪS 1998. GADA RADP VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI

| (66) | Lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti attiecīgajam pasākumam, Komisijai atbilstoši 1998. gada RADP ir jānosaka maksimālā atbalsta intensitāte (reģionālā atbalsta maksimālā robeža), ko saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošo, apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu drīkst saņemt uzņēmums, kurš plāno veikt darbību attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

(66)

Lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti attiecīgajam pasākumam, Komisijai atbilstoši 1998. gada RADP ir jānosaka maksimālā atbalsta intensitāte (reģionālā atbalsta maksimālā robeža), ko saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošo, apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu drīkst saņemt uzņēmums, kurš plāno veikt darbību attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.

| (67) | Tā kā paziņošana notika 2000. gada 7. augustā, ir jāpiemēro Reģionālā atbalsta karte 2000.–2006. gadam (16). Netgava (Saksija-Anhalte) atrodas atbalstāmā reģionā atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimālais atbalsta apmērs, kas izteikts kā bruto subsīdijas ekvivalents (BSE), bija 35 %. Komisija konstatē, ka plānotā bruto atbalsta intensitāte 35 % apmērā nepārsniedz spēkā esošo reģionālā atbalsta maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

(67)

Tā kā paziņošana notika 2000. gada 7. augustā, ir jāpiemēro Reģionālā atbalsta karte 2000.–2006. gadam (16). Netgava (Saksija-Anhalte) atrodas atbalstāmā reģionā atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimālais atbalsta apmērs, kas izteikts kā bruto subsīdijas ekvivalents (BSE), bija 35 %. Komisija konstatē, ka plānotā bruto atbalsta intensitāte 35 % apmērā nepārsniedz spēkā esošo reģionālā atbalsta maksimālo apmēru.

| (68) | Saskaņā ar 1998. gada RADP Komisijai 35 % procentu likmei ir jāpiemēro trīs korekcijas koeficienti, lai noteiktu attiecīgajam projektam maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti – konkurences faktors (T), kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktors (I) un reģionālās ietekmes faktors (M). |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar 1998. gada RADP Komisijai 35 % procentu likmei ir jāpiemēro trīs korekcijas koeficienti, lai noteiktu attiecīgajam projektam maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti – konkurences faktors (T), kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktors (I) un reģionālās ietekmes faktors (M).

| (69) | Kā jau iepriekš minēts, KronoGroup vēl ir norādījusi, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. |
| --- | --- |

(69)

Kā jau iepriekš minēts, KronoGroup vēl ir norādījusi, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt.

| (70) | Komisija šajā sakarā konstatē, ka 1998. gada RADP 7.2. punktā jēdziens “ieguldījumu projekts” ir definēts kā uzņēmuma ieguldījums pamatlīdzekļos, kas kalpo uzņēmuma izveidošanai vai paplašināšanai, vai jaunas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kā rezultātā uzņēmums ražos pilnībā jaunu produktu vai būtiski izmainīsies esošā uzņēmuma ražošanas process. |
| --- | --- |

(70)

Komisija šajā sakarā konstatē, ka 1998. gada RADP 7.2. punktā jēdziens “ieguldījumu projekts” ir definēts kā uzņēmuma ieguldījums pamatlīdzekļos, kas kalpo uzņēmuma izveidošanai vai paplašināšanai, vai jaunas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kā rezultātā uzņēmums ražos pilnībā jaunu produktu vai būtiski izmainīsies esošā uzņēmuma ražošanas process.

| (71) | Vācija ir sniegusi detalizētus argumentus saistībā ar abu koncerna sabiedrību vienā vietā izveidoto ražotņu savstarpējo saikni. Abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, pārklāšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Abas ražotnes pārvalda viena centrālā pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana. |
| --- | --- |

(71)

Vācija ir sniegusi detalizētus argumentus saistībā ar abu koncerna sabiedrību vienā vietā izveidoto ražotņu savstarpējo saikni. Abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, pārklāšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Abas ražotnes pārvalda viena centrālā pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.

| (72) | Ņemot vērā starp abām vienā vietā izveidotajām ražotnēm pastāvošo ciešo tehnisko, funkcionālo un administratīvi tehnisko saikni, ieguldījumi OSB un skaidu plātņu ražotnē ir uzskatāmi par vienu ieguldījumu projektu, t. i., ieguldījumu vienas ražotnes izveidošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina visam ieguldījumu projektam kopumā. |
| --- | --- |

(72)

Ņemot vērā starp abām vienā vietā izveidotajām ražotnēm pastāvošo ciešo tehnisko, funkcionālo un administratīvi tehnisko saikni, ieguldījumi OSB un skaidu plātņu ražotnē ir uzskatāmi par vienu ieguldījumu projektu, t. i., ieguldījumu vienas ražotnes izveidošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina visam ieguldījumu projektam kopumā.

6.3.1.   KONKURENCES FAKTORS (T)

6.3.1.1.   
  Piemērojamās tiesību normas

| (73) | Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.2. punktu, piešķirot atbalstu uzņēmumiem sektoros ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, pastāv īpašs risks, ka veidosies konkurences izkropļojumi. Jebkāda veida jaudas palielināšanās, ko nelīdzsvaro ar jaudas samazināšanas pasākumiem citā vietā, var saasināt problēmu, kura saistīta ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Komisija konstatē, ka paziņotais projekts rada papildu jaudu iekšējā tirgū. Tādēļ, lai noteiktu konkurences faktoru, ir jāpārbauda, vai projektu īsteno sektorā/sektora daļā ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.2. punktu, piešķirot atbalstu uzņēmumiem sektoros ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, pastāv īpašs risks, ka veidosies konkurences izkropļojumi. Jebkāda veida jaudas palielināšanās, ko nelīdzsvaro ar jaudas samazināšanas pasākumiem citā vietā, var saasināt problēmu, kura saistīta ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Komisija konstatē, ka paziņotais projekts rada papildu jaudu iekšējā tirgū. Tādēļ, lai noteiktu konkurences faktoru, ir jāpārbauda, vai projektu īsteno sektorā/sektora daļā ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams.

| (74) | Kad būs pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.3. punktu ir jāaprobežo tās analīze konkurences faktora noteikšanai, ņemot vērā iespējamo strukturālo/pārāk lielo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams attiecīgajā sektorā/sektora daļā. |
| --- | --- |

(74)

Kad būs pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.3. punktu ir jāaprobežo tās analīze konkurences faktora noteikšanai, ņemot vērā iespējamo strukturālo/pārāk lielo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams attiecīgajā sektorā/sektora daļā.

| (75) | Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.4. punktu tikai tādos gadījumos, ja nav pieejama pietiekama informācija par jaudu noslodzi, Komisija nosaka, vai ieguldījumu veic lejupslīdošā tirgū. Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju, 1998. gada RADP 3.4. un 3.10. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad informācija par jaudas izmantošanu attiecīgajā nozarē neļauj Komisijai izdarīt apstiprinošu secinājumu par to, ka pastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgais tirgus ir lejupslīdošs. Ar spriedumu lietā Vācija u. c. pret Kronofrance EKT apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.4. punktu tikai tādos gadījumos, ja nav pieejama pietiekama informācija par jaudu noslodzi, Komisija nosaka, vai ieguldījumu veic lejupslīdošā tirgū. Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju, 1998. gada RADP 3.4. un 3.10. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad informācija par jaudas izmantošanu attiecīgajā nozarē neļauj Komisijai izdarīt apstiprinošu secinājumu par to, ka pastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgais tirgus ir lejupslīdošs. Ar spriedumu lietā Vācija u. c. pret Kronofrance EKT apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu.

| (76) | Tādēļ Komisija vispirms pārbaudīs, vai ir pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi. Ja tādas nav vai ja no iesniegtās informācijas izriet, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisija, pamatojoties uz informāciju par acīmredzamo patēriņu, pārbauda, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu. Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu Komisijai ir arī jānosaka, vai saņēmēji pirms tam, kad iesniedza pieprasījumu atbalsta piešķiršanai, tirgū pārstāvēja vairāk kā 40 %. |
| --- | --- |

(76)

Tādēļ Komisija vispirms pārbaudīs, vai ir pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi. Ja tādas nav vai ja no iesniegtās informācijas izriet, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisija, pamatojoties uz informāciju par acīmredzamo patēriņu, pārbauda, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu. Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu Komisijai ir arī jānosaka, vai saņēmēji pirms tam, kad iesniedza pieprasījumu atbalsta piešķiršanai, tirgū pārstāvēja vairāk kā 40 %.

| (77) | Tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Turklāt, lai noteiktu, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu un vai ir pārsniegta tirgus īpatsvara maksimālā robežvērtība, Komisijai konkrētais tirgus ir jānošķir, respektīvi, jādefinē produkti, kas saistīti ar attiecīgo ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

(77)

Tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Turklāt, lai noteiktu, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu un vai ir pārsniegta tirgus īpatsvara maksimālā robežvērtība, Komisijai konkrētais tirgus ir jānošķir, respektīvi, jādefinē produkti, kas saistīti ar attiecīgo ieguldījumu projektu.

6.3.1.2.   
  Attiecīgie produkti

| (78) | Ieguldījumu projekts attiecas uz OSB (orientēto skaidu plātņu) un skaidu plātņu ražošanu. |
| --- | --- |

(78)

Ieguldījumu projekts attiecas uz OSB (orientēto skaidu plātņu) un skaidu plātņu ražošanu.

| (79) | Skaidu plātnes ražo, samaisot sasmalcinātas apaļkoka skaidas un/vai atkārtoti izmantotas skaidas ar organisku saistvielu. Tās pamatā izmanto mēbeļu industrijā un iekštelpu apdarē. |
| --- | --- |

(79)

Skaidu plātnes ražo, samaisot sasmalcinātas apaļkoka skaidas un/vai atkārtoti izmantotas skaidas ar organisku saistvielu. Tās pamatā izmanto mēbeļu industrijā un iekštelpu apdarē.

| (80) | OSB plātnes ražo, savienojot priežu skaidas trīs slāņos. OSB pamatā izmanto saliekamo māju koka karkasa konstrukcijām, iepakojumu rūpniecībā un vecu ēku remontam. OSB radīja 1950-os gados Ziemeļamerikā. Kokmateriālu tirgū tās ienāca 1980-os un 1990-os gados, un kopš tā laika tās bieži izmanto kā dārgāka materiāla – (skujkoku koksnes) saplākšņa – aizstājēju. |
| --- | --- |

(80)

OSB plātnes ražo, savienojot priežu skaidas trīs slāņos. OSB pamatā izmanto saliekamo māju koka karkasa konstrukcijām, iepakojumu rūpniecībā un vecu ēku remontam. OSB radīja 1950-os gados Ziemeļamerikā. Kokmateriālu tirgū tās ienāca 1980-os un 1990-os gados, un kopš tā laika tās bieži izmanto kā dārgāka materiāla – (skujkoku koksnes) saplākšņa – aizstājēju.

6.3.1.3.   
  Konkrētais tirgus

| (81) | Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.6. punktu konkrētais produktu tirgus ietver ieguldījumu projekta produktus un produktus, kurus patērētājs (pamatojoties uz īpašām produkta pazīmēm, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību) uzskatīs par to aizstājējiem. Ģeogrāfiskais tirgus ietver pamatā EEZ vai arī tās nozīmīgu daļu, ja konkurences apstākļus šajā reģionā ir iespējams pietiekami atšķirt no pārējiem EEZ reģioniem. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.6. punktu konkrētais produktu tirgus ietver ieguldījumu projekta produktus un produktus, kurus patērētājs (pamatojoties uz īpašām produkta pazīmēm, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību) uzskatīs par to aizstājējiem. Ģeogrāfiskais tirgus ietver pamatā EEZ vai arī tās nozīmīgu daļu, ja konkurences apstākļus šajā reģionā ir iespējams pietiekami atšķirt no pārējiem EEZ reģioniem.

| (82) | Projekts attiecas uz OSB un skaidu plātņu ražošanu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražošanas iekārtas neļauj ražot vairākus dažādus produktus, bet gan tikai šim produktam līdzīgus izstrādājumus ar dažādu virsmas kvalitāti. Tas nozīmē, ka no ražošanas viedokļa aizstāšana, pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību, ir izslēdzama. |
| --- | --- |

(82)

Projekts attiecas uz OSB un skaidu plātņu ražošanu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražošanas iekārtas neļauj ražot vairākus dažādus produktus, bet gan tikai šim produktam līdzīgus izstrādājumus ar dažādu virsmas kvalitāti. Tas nozīmē, ka no ražošanas viedokļa aizstāšana, pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību, ir izslēdzama.

| (83) | Patērētāji noteiktā apmērā spēj savstarpēji aizstāt skaidu plātnes un OSB, īpaši koka karkasa konstrukciju gadījumā. Tomēr šāda veida aizstāšana attiecas tikai uz mazāk kā 10 % no tirgus apjoma un tādēļ ir klasificējama kā ierobežota (17), kas acīmredzot ir pamatojams ar dažādiem gala izmantojuma mērķiem un ievērojamo cenu atšķirību (OSB plātnes maksā EUR 285/m3 un skaidu plātnes EUR 117/m3). Komisija uzskata, ka šāda veida aizstājamība ir pārāk maza, lai pamatotu OSB un skaidu plātņu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum. |
| --- | --- |

(83)

Patērētāji noteiktā apmērā spēj savstarpēji aizstāt skaidu plātnes un OSB, īpaši koka karkasa konstrukciju gadījumā. Tomēr šāda veida aizstāšana attiecas tikai uz mazāk kā 10 % no tirgus apjoma un tādēļ ir klasificējama kā ierobežota (17), kas acīmredzot ir pamatojams ar dažādiem gala izmantojuma mērķiem un ievērojamo cenu atšķirību (OSB plātnes maksā EUR 285/m3 un skaidu plātnes EUR 117/m3). Komisija uzskata, ka šāda veida aizstājamība ir pārāk maza, lai pamatotu OSB un skaidu plātņu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.

| (84) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda viedokli, ka skaidu plātnes veido atsevišķu produktu tirgu. Tā kā šis viedoklis nav apšaubīts, Komisija konstatē, ka vērtējuma nolūkos skaidu plātnes uzskatāmas par patstāvīgu produktu tirgu. |
| --- | --- |

(84)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda viedokli, ka skaidu plātnes veido atsevišķu produktu tirgu. Tā kā šis viedoklis nav apšaubīts, Komisija konstatē, ka vērtējuma nolūkos skaidu plātnes uzskatāmas par patstāvīgu produktu tirgu.

| (85) | Saistībā ar OSB lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam konstatēts, ka EEZ starp OSB un (noteikta veida/kategorijas) saplāksni pastāv sava veida aizstājamība. |
| --- | --- |

(85)

Saistībā ar OSB lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam konstatēts, ka EEZ starp OSB un (noteikta veida/kategorijas) saplāksni pastāv sava veida aizstājamība.

| (86) | Saplāksnis ir daudzpusīgi izmantojams koksnes un polimēra kompozītmateriāls. Tas sastāv no nepāra skaita plānām koksnes kārtām – finiera, kas savienotas ar sintētisku vai dabisku līmi. Ir skujkoku un lapkoku koksnes saplākšņi. Skujkoku koksne ir materiāli no egles, baltegles un priedes, kas ir (pārsvarā) mūžzaļi skujkoki; lapkoku koksnes materiāli ir iegūti no kokiem ar platām lapām, kuriem ir augļi vai rieksti un vairumam no kuriem ziemā ir miera periods. |
| --- | --- |

(86)

Saplāksnis ir daudzpusīgi izmantojams koksnes un polimēra kompozītmateriāls. Tas sastāv no nepāra skaita plānām koksnes kārtām – finiera, kas savienotas ar sintētisku vai dabisku līmi. Ir skujkoku un lapkoku koksnes saplākšņi. Skujkoku koksne ir materiāli no egles, baltegles un priedes, kas ir (pārsvarā) mūžzaļi skujkoki; lapkoku koksnes materiāli ir iegūti no kokiem ar platām lapām, kuriem ir augļi vai rieksti un vairumam no kuriem ziemā ir miera periods.

| (87) | Lai gūtu skaidrību par OSB un dažāda veida/kategoriju saplākšņu aizstājamību, Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saistībā ar tā tirgus nošķiršanu, kam pieder OSB. |
| --- | --- |

(87)

Lai gūtu skaidrību par OSB un dažāda veida/kategoriju saplākšņu aizstājamību, Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saistībā ar tā tirgus nošķiršanu, kam pieder OSB.

| (88) | No Vācijas un saņēmēja nozīmīgākā konkurenta KronoGroup iesniegtajiem apsvērumiem vienprātīgi izriet, ka konkrētais OSB un saplākšņu tirgus ietver tādas gala izmantojuma jomas kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi. Tikai šajās izmantojuma jomās aizvietošanas potenciāls starp OSB un saplākšņiem ir augstāks par 50 %. Materiālu atšķirīgo īpašību dēļ aizstājamības potenciāls transportlīdzekļu jomā (stipruma un svara attiecība) un mēbeļu industrijā (vizuālās īpašības) ir diezgan zems (mazāks par 20 %). Argumentus un aizstājamības līmeni atkarībā no gala izmantojuma apstiprināja Jaakko Pöyry pētījumi (18). |
| --- | --- |

(88)

No Vācijas un saņēmēja nozīmīgākā konkurenta KronoGroup iesniegtajiem apsvērumiem vienprātīgi izriet, ka konkrētais OSB un saplākšņu tirgus ietver tādas gala izmantojuma jomas kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi. Tikai šajās izmantojuma jomās aizvietošanas potenciāls starp OSB un saplākšņiem ir augstāks par 50 %. Materiālu atšķirīgo īpašību dēļ aizstājamības potenciāls transportlīdzekļu jomā (stipruma un svara attiecība) un mēbeļu industrijā (vizuālās īpašības) ir diezgan zems (mazāks par 20 %). Argumentus un aizstājamības līmeni atkarībā no gala izmantojuma apstiprināja Jaakko Pöyry pētījumi (18).

| (89) | Gala izmantojuma veidi, kas norādīti 88. punktā, ir gandrīz tādi paši kā tie, kuros izmanto skujkoku koksnes saplākšņus (vienīgā atšķirība ir tā, ka skujkoku koksnes saplākšņus atšķirībā no OSB izmanto arī būvindustrijā). Savukārt aizstājamība starp OSB un lapkoku koksnes saplākšņiem nav pietiekami liela, lai pamatotu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum. |
| --- | --- |

(89)

Gala izmantojuma veidi, kas norādīti 88. punktā, ir gandrīz tādi paši kā tie, kuros izmanto skujkoku koksnes saplākšņus (vienīgā atšķirība ir tā, ka skujkoku koksnes saplākšņus atšķirībā no OSB izmanto arī būvindustrijā). Savukārt aizstājamība starp OSB un lapkoku koksnes saplākšņiem nav pietiekami liela, lai pamatotu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.

| (90) | Tādēļ Komisija attiecīgo produktu tirgu, kam pieder OSB, definē kā tādām gala izmantojuma jomām kā iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi paredzētu OSB un saplākšņu tirgu, kas lielā mērā sakrīt ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu. |
| --- | --- |

(90)

Tādēļ Komisija attiecīgo produktu tirgu, kam pieder OSB, definē kā tādām gala izmantojuma jomām kā iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi paredzētu OSB un saplākšņu tirgu, kas lielā mērā sakrīt ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu.

| (91) | Lai gan koka plātnes ievērojamā apmērā pārvadā pārrobežu mērogā, runa ir par masīvu, smagu produktu. Tā kā transportēšana, mērojot lielus attālumus, parasti rada pārāk lielas izmaksas, transportēšanas rādiuss aprobežojas ar 800 km. Atsevišķās piegādes teritorijas izskatās kā vairāki apļi, kas savstarpēji pārklājas, ar attiecīgo ražotni centrā. Tā kā atsevišķās ražotnes nav izvietotas vienmērīgi un dabiskās piegādes teritorijas pārklājas dažādos apmēros, ietekme daļēji pāriet no viena apļa uz otru, tādēļ var pieņemt, ka abu attiecīgo produktu gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ (19). |
| --- | --- |

(91)

Lai gan koka plātnes ievērojamā apmērā pārvadā pārrobežu mērogā, runa ir par masīvu, smagu produktu. Tā kā transportēšana, mērojot lielus attālumus, parasti rada pārāk lielas izmaksas, transportēšanas rādiuss aprobežojas ar 800 km. Atsevišķās piegādes teritorijas izskatās kā vairāki apļi, kas savstarpēji pārklājas, ar attiecīgo ražotni centrā. Tā kā atsevišķās ražotnes nav izvietotas vienmērīgi un dabiskās piegādes teritorijas pārklājas dažādos apmēros, ietekme daļēji pāriet no viena apļa uz otru, tādēļ var pieņemt, ka abu attiecīgo produktu gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ (19).

6.3.1.4.   
  Informācija par jaudas noslodzi

| (92) | Saskaņā ar 7.7. punktu 1998. gada RADP strukturālā spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams ir konstatējama gadījumos, ja attiecīgā sektora (daļas) jaudas izmantošanas līmenis vidusmērā pēdējos piecos gados ir par diviem procentu punktiem zemāks nekā visā apstrādes industrijā kopumā. Ievērojama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams konstatējama gadījumos, ja starpība attiecībā pret apstrādes industrijas vidusmēra rādītājiem ir lielāka par pieciem procentu punktiem. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar 7.7. punktu 1998. gada RADP strukturālā spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams ir konstatējama gadījumos, ja attiecīgā sektora (daļas) jaudas izmantošanas līmenis vidusmērā pēdējos piecos gados ir par diviem procentu punktiem zemāks nekā visā apstrādes industrijā kopumā. Ievērojama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams konstatējama gadījumos, ja starpība attiecībā pret apstrādes industrijas vidusmēra rādītājiem ir lielāka par pieciem procentu punktiem.

| (93) | Saskaņā ar 13. zemsvītras piezīmi 1998. gada RADP tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Komisija uzskata, ka Glunz un OSBD OSB un skaidu plātņu ražošana atbilst NACE 20.20 klasei (finiera, saplākšņu, koksnes šķiedras un skaidu plātņu ražošana), jo skaidu plātņu, saplākšņu un OSB ražošana veido 81 % no kopējās koka plātņu ražošanas Eiropā (20). Tādēļ Komisija uzskata, ka jaudas noslodzes vērtējumā jābalstās uz NACE 20.20 klases kritērijiem. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar 13. zemsvītras piezīmi 1998. gada RADP tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Komisija uzskata, ka Glunz un OSBD OSB un skaidu plātņu ražošana atbilst NACE 20.20 klasei (finiera, saplākšņu, koksnes šķiedras un skaidu plātņu ražošana), jo skaidu plātņu, saplākšņu un OSB ražošana veido 81 % no kopējās koka plātņu ražošanas Eiropā (20). Tādēļ Komisija uzskata, ka jaudas noslodzes vērtējumā jābalstās uz NACE 20.20 klases kritērijiem.

| (94) | Vācija ir iesniegusi informāciju par vidusmēra jaudas izmantošanas līmeni attiecībā uz koka plātņu ražošanu NACE 20.20 klasē EEZ ietvaros laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (saistībā ar šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā). Minētie dati, kas iegūti no neatkarīgu ekspertu pētījuma (21), atbilst 1998. gada RADP 7.7. punkta prasībām, jo attiecas uz zemākās NACE klases sektoru. |
| --- | --- |

(94)

Vācija ir iesniegusi informāciju par vidusmēra jaudas izmantošanas līmeni attiecībā uz koka plātņu ražošanu NACE 20.20 klasē EEZ ietvaros laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (saistībā ar šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā). Minētie dati, kas iegūti no neatkarīgu ekspertu pētījuma (21), atbilst 1998. gada RADP 7.7. punkta prasībām, jo attiecas uz zemākās NACE klases sektoru.

| (95) | Gada jaudas aprēķina pamatā eksperts ir izmantojis ražošanas iekārtas dienas jaudu (23 stundas) 300 dienās viena gada laikā. Šos datus gada jaudas aprēķinam eksperts ir ieguvis, pamatojoties uz rūpniecības pārstāvju sniegto informāciju un personīgo datu bāzi (Wood-Based Panel Mill Databank), kas satur datus par atsevišķo ražotņu un presēšanas iekārtu jaudu. Saistībā ar noteiktajiem jaudas datiem (23 stundas/300 dienas) ir ņemtas vērā atšķirības starp mašīnu tipu/vecumu un ražotņu konfigurāciju. |
| --- | --- |

(95)

Gada jaudas aprēķina pamatā eksperts ir izmantojis ražošanas iekārtas dienas jaudu (23 stundas) 300 dienās viena gada laikā. Šos datus gada jaudas aprēķinam eksperts ir ieguvis, pamatojoties uz rūpniecības pārstāvju sniegto informāciju un personīgo datu bāzi (Wood-Based Panel Mill Databank), kas satur datus par atsevišķo ražotņu un presēšanas iekārtu jaudu. Saistībā ar noteiktajiem jaudas datiem (23 stundas/300 dienas) ir ņemtas vērā atšķirības starp mašīnu tipu/vecumu un ražotņu konfigurāciju.

| (96) | Pētījumā ir secināts, ka laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (par šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā) ikgadējais jaudas izmantošanas līmenis EEZ skaidu plātņu gadījumā bija 88,8 %, OSB – 80,4 %, bet skaidu plātnes un OSB kopā veidoja 88,8 %, savukārt koka plātnes kopumā – 85 % (NACE 20.20). |
| --- | --- |

(96)

Pētījumā ir secināts, ka laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (par šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā) ikgadējais jaudas izmantošanas līmenis EEZ skaidu plātņu gadījumā bija 88,8 %, OSB – 80,4 %, bet skaidu plātnes un OSB kopā veidoja 88,8 %, savukārt koka plātnes kopumā – 85 % (NACE 20.20).

| (97) | Koka plātņu rūpniecības (NACE 20.20) kopējā jaudas noslodze EEZ skatāma šajā tabulā: | 1994. | 1995. | 1996. | 1997. | 1998. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējā ražošana (1 000 m3) | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Kopējā jauda (1 000 m3) | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Noslodzes līmenis | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

Koka plātņu rūpniecības (NACE 20.20) kopējā jaudas noslodze EEZ skatāma šajā tabulā:

1994.

1995.

1996.

1997.

1998.

Kopējā ražošana (1 000 m3)

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Kopējā jauda (1 000 m3)

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Noslodzes līmenis

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | Komisija ir ņēmusi vērā arī otru pētījumu (22), ko veica pēc tās pieprasījuma. Otrajā pētījumā, pamatojoties uz jaudu 22 stundās dienā un 345 dienās gadā, attiecībā uz 1995.–1997. gadu konstatēja vidusmēra noslodzi 81,8 % apmērā. Pētījums acīmredzot ir balstīts tikai uz moderno iekārtu vidusmēra gada jaudu, turklāt trūkst informācijas par citiem gadiem laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam. |
| --- | --- |

(98)

Komisija ir ņēmusi vērā arī otru pētījumu (22), ko veica pēc tās pieprasījuma. Otrajā pētījumā, pamatojoties uz jaudu 22 stundās dienā un 345 dienās gadā, attiecībā uz 1995.–1997. gadu konstatēja vidusmēra noslodzi 81,8 % apmērā. Pētījums acīmredzot ir balstīts tikai uz moderno iekārtu vidusmēra gada jaudu, turklāt trūkst informācijas par citiem gadiem laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam.

| (99) | Saskaņā ar 3.1. punktu 1998. gada RADP, lai novērtētu iespējamās konkurences sekas konkrētajā tirgū, Komisija pēc nepieciešamības var izmantot neatkarīgu avotu datus. Gadījumā, ja šādi dati nav viegli pieejami, tā neierobežoti ņem vērā dalībvalstu iesniegto informāciju. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtais pētījums ir pietiekami uzticams. Turklāt otrs pētījums, kurā sniegta nepilnīga informācija, novestu pie tāda paša rezultāta. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar 3.1. punktu 1998. gada RADP, lai novērtētu iespējamās konkurences sekas konkrētajā tirgū, Komisija pēc nepieciešamības var izmantot neatkarīgu avotu datus. Gadījumā, ja šādi dati nav viegli pieejami, tā neierobežoti ņem vērā dalībvalstu iesniegto informāciju. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtais pētījums ir pietiekami uzticams. Turklāt otrs pētījums, kurā sniegta nepilnīga informācija, novestu pie tāda paša rezultāta.

| (100) | Laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam ikgadējais vidusmēra jaudas noslodzes līmenis visā Savienības apstrādes rūpniecībā bija 81,72 %. |
| --- | --- |

(100)

Laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam ikgadējais vidusmēra jaudas noslodzes līmenis visā Savienības apstrādes rūpniecībā bija 81,72 %.

| (101) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ieguldījumu projekts radītu jaudas palielināšanos sektorā, kurā nav iespējams saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Tomēr saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju, ja Komisija secina, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, tai ir jāpārbauda, vai tirgus nav lejupslīdošs. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ieguldījumu projekts radītu jaudas palielināšanos sektorā, kurā nav iespējams saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Tomēr saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju, ja Komisija secina, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, tai ir jāpārbauda, vai tirgus nav lejupslīdošs.

6.3.1.5.   
  Dati par acīmredzamo patēriņu

| (102) | Lai noteiktu, vai tirgus ir lejupslīdošs, Komisija saskaņā ar 3.4. punktu 1998. gada RADP salīdzina attiecīgo produktu acīmredzamā patēriņa attīstību (t. i., ražošana plus imports, mīnus eksports) ar izaugsmes rādītāju visā apstrādes rūpniecībā EEZ. |
| --- | --- |

(102)

Lai noteiktu, vai tirgus ir lejupslīdošs, Komisija saskaņā ar 3.4. punktu 1998. gada RADP salīdzina attiecīgo produktu acīmredzamā patēriņa attīstību (t. i., ražošana plus imports, mīnus eksports) ar izaugsmes rādītāju visā apstrādes rūpniecībā EEZ.

| (103) | Saskaņā ar 7.8. punktu 1998. gada RADP produkta tirgus ir uzskatāms par lejupslīdošu, ja attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieaugums gadā pēdējo piecu gadu laikā ir ievērojami zemāks (vismaz 10 %) par visas EEZ apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā, izņemot gadījumu, ja pie relatīva pieauguma saistībā ar produktu ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Absolūti lejupslīdošs tirgus ir tirgus, kura acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieauguma līmenis gadā pēdējos piecos gados ir bijis negatīvs. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar 7.8. punktu 1998. gada RADP produkta tirgus ir uzskatāms par lejupslīdošu, ja attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieaugums gadā pēdējo piecu gadu laikā ir ievērojami zemāks (vismaz 10 %) par visas EEZ apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā, izņemot gadījumu, ja pie relatīva pieauguma saistībā ar produktu ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Absolūti lejupslīdošs tirgus ir tirgus, kura acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieauguma līmenis gadā pēdējos piecos gados ir bijis negatīvs.

| (104) | Apstrādes rūpniecībā EEZ vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam (23) bija 5,78 %. |
| --- | --- |

(104)

Apstrādes rūpniecībā EEZ vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam (23) bija 5,78 %.

| (105) | Neatkarīgā eksperta pētījums (24), kurā ir dati par skaidu plātņu acīmredzamo patēriņu (miljardos euro), saistībā ar laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam (par šiem sešiem gadiem bija pieejama informācija paziņojuma iesniegšanas laikā) uzrāda šādus rādītājus:












  Mljrd. EUR | 1993. | 1994. | 1995. | 1996. | 1997. | 1998. | Izaugsmes rādītājs gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skaidu plātnes | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Neatkarīgā eksperta pētījums (24), kurā ir dati par skaidu plātņu acīmredzamo patēriņu (miljardos euro), saistībā ar laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam (par šiem sešiem gadiem bija pieejama informācija paziņojuma iesniegšanas laikā) uzrāda šādus rādītājus:

Mljrd. EUR

1993.

1994.

1995.

1996.

1997.

1998.

Izaugsmes rādītājs gadā

Skaidu plātnes

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | Komisija konstatē, ka izaugsmes starpība (5,78 % attiecībā pret 4,15 %) ir lielāka par 10 %. Tādu pašu rezultātu iegūst, ja tā vietā pamatojumam izmanto par laika posmu līdz 1999. gadam (t. i., par laika posmu no 1994. līdz 1999. gadam) iegūtos rādītājus, kā to norādīja KronoGroup. |
| --- | --- |

(106)

Komisija konstatē, ka izaugsmes starpība (5,78 % attiecībā pret 4,15 %) ir lielāka par 10 %. Tādu pašu rezultātu iegūst, ja tā vietā pamatojumam izmanto par laika posmu līdz 1999. gadam (t. i., par laika posmu no 1994. līdz 1999. gadam) iegūtos rādītājus, kā to norādīja KronoGroup.

| (107) | Savos apsvērumos Vācija atsaucas uz 1998. gada RADP 7.8. punktu, saskaņā ar kuru tirgu neuzskata par lejupslīdošu (arī tad, ja pieaugums gadā ir zemāks par apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā EEZ), ja saistībā ar attiecīgo produktu pie relatīva pieauguma ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Šajā sakarā Vācija atsaucās uz pētījumu, no kura izriet, ka laika posmā no 1973. līdz 2003. gadam skaidu plātņu acīmredzamais patēriņš pieauga par 36 % ātrāk nekā pievienotā vērtība apstrādes rūpniecībā kopumā. |
| --- | --- |

(107)

Savos apsvērumos Vācija atsaucas uz 1998. gada RADP 7.8. punktu, saskaņā ar kuru tirgu neuzskata par lejupslīdošu (arī tad, ja pieaugums gadā ir zemāks par apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā EEZ), ja saistībā ar attiecīgo produktu pie relatīva pieauguma ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Šajā sakarā Vācija atsaucās uz pētījumu, no kura izriet, ka laika posmā no 1973. līdz 2003. gadam skaidu plātņu acīmredzamais patēriņš pieauga par 36 % ātrāk nekā pievienotā vērtība apstrādes rūpniecībā kopumā.

| (108) | Komisija uzskata, ka šis fakts nav pietiekams pierādījums ievērojamai augšupejas tendencei, kad skaidu plātņu pieprasījuma pieaugums ir relatīvs. Nosacījums 1998. gada RADP attiecas uz gadījumiem, kad konkrētā tirgus vidusmēra izaugsme gadā pēdējos piecos gados ir bijusi zema, taču pēdējos gados ir novērojams skaidrs pieaugums, kas nākamajos gados, proti, tuvākajā laikā varētu būt ilgtspējīgs, ja tiks veikti atbalstītie ieguldījumi. Tādējādi ir nodrošināts, ka atbalsta izraisītais konkurences izkropļojums ir neliels. |
| --- | --- |

(108)

Komisija uzskata, ka šis fakts nav pietiekams pierādījums ievērojamai augšupejas tendencei, kad skaidu plātņu pieprasījuma pieaugums ir relatīvs. Nosacījums 1998. gada RADP attiecas uz gadījumiem, kad konkrētā tirgus vidusmēra izaugsme gadā pēdējos piecos gados ir bijusi zema, taču pēdējos gados ir novērojams skaidrs pieaugums, kas nākamajos gados, proti, tuvākajā laikā varētu būt ilgtspējīgs, ja tiks veikti atbalstītie ieguldījumi. Tādējādi ir nodrošināts, ka atbalsta izraisītais konkurences izkropļojums ir neliels.

| (109) | Turpretim pētījums ir balstīts uz ilgtermiņa datiem, kuri nesniedz iespēju prognozēt attīstību tuvākajā nākotnē, kas ir būtiskāk ietekmes novērtējumam. Turklāt tas satur datus par laika posmu līdz 2003. gadam, t. i., informāciju, kas paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā vēl nebija pieejama. |
| --- | --- |

(109)

Turpretim pētījums ir balstīts uz ilgtermiņa datiem, kuri nesniedz iespēju prognozēt attīstību tuvākajā nākotnē, kas ir būtiskāk ietekmes novērtējumam. Turklāt tas satur datus par laika posmu līdz 2003. gadam, t. i., informāciju, kas paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā vēl nebija pieejama.

| (110) | Tādēļ Komisija konstatē, ka skaidu plātņu tirgū atbilstoši 7.8. punktam 1998. gada RADP ir novērojama relatīva lejupslīde un šā produkta konkurences faktors T ir novērtējams ar 0,75. |
| --- | --- |

(110)

Tādēļ Komisija konstatē, ka skaidu plātņu tirgū atbilstoši 7.8. punktam 1998. gada RADP ir novērojama relatīva lejupslīde un šā produkta konkurences faktors T ir novērtējams ar 0,75.

| (111) | Apstrādes rūpniecībā EEZ laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā bija 5,78 %. |
| --- | --- |

(111)

Apstrādes rūpniecībā EEZ laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā bija 5,78 %.

| (112) | Paziņojumā Vācija atsaucas uz neatkarīga konsultanta pētījumu (25), kas par laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam satur šādus datus (miljardos euro) par OSB un skaidu plātņu acīmredzamā patēriņa rādītājiem tādās gala izmantojuma jomās EEZ kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi: | 1993. | 1994. | 1995. | 1996. | 1997. | 1998. | Izaugsmes rādītājs gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSB | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Saplākšņa kategorijas | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| OSB un saplākšņa kategorijas
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Paziņojumā Vācija atsaucas uz neatkarīga konsultanta pētījumu (25), kas par laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam satur šādus datus (miljardos euro) par OSB un skaidu plātņu acīmredzamā patēriņa rādītājiem tādās gala izmantojuma jomās EEZ kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi:

1993.

1994.

1995.

1996.

1997.

1998.

Izaugsmes rādītājs gadā

OSB

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Saplākšņa kategorijas

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

OSB un saplākšņa kategorijas
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | Tādējādi konkrētajā tirgū, kur ietilpst OSB un saplākšņu kategorijas tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi, izaugsmes starpība (5,765 % attiecībā pret 5,78 %) nav lielāka par 10 %. Tas nozīmē, ka atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam konkrētais tirgus nav lejupslīdošs, tādēļ OSB tirgus konkurences faktors T novērtējams ar 1. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi konkrētajā tirgū, kur ietilpst OSB un saplākšņu kategorijas tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi, izaugsmes starpība (5,765 % attiecībā pret 5,78 %) nav lielāka par 10 %. Tas nozīmē, ka atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam konkrētais tirgus nav lejupslīdošs, tādēļ OSB tirgus konkurences faktors T novērtējams ar 1.

6.3.1.6.   
  Konkrētā tirgus daļa

| (114) | Nosakot konkurences faktoru, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu ir jāpārbauda, vai tās grupas daļa, kurai pieder Glunz un OSBD, konkrētajā tirgū ir 40 % vai vairāk, kas varētu izraisīt nepieņemamu konkurences izkropļojumu, ja atbalstu piešķirtu maksimālā apmērā, kāds ir apstiprināts attiecīgajam atbalstāmajam reģionam. |
| --- | --- |

(114)

Nosakot konkurences faktoru, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu ir jāpārbauda, vai tās grupas daļa, kurai pieder Glunz un OSBD, konkrētajā tirgū ir 40 % vai vairāk, kas varētu izraisīt nepieņemamu konkurences izkropļojumu, ja atbalstu piešķirtu maksimālā apmērā, kāds ir apstiprināts attiecīgajam atbalstāmajam reģionam.

| (115) | Saistībā ar uzņēmuma TAFISA, pie kura pieder Glunz un OSBD, mātes sabiedrības SONAE grupas tirgus daļu EEZ līmenī (27) 1999. gadā (pirms ieguldījuma veikšanas) un 2002. gadā (pēc ieguldījuma veikšanas) Vācija ir iesniegusi šādus datus:







  Produkcijas tirgi | 1999. gads (pirms ieguldījuma veikšanas) | 2002. gads (pēc ieguldījuma veikšanas) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skaidu plātnes | [..] | [..] |
| OSB un saplākšņa kategorijas (28) | [..] | [..] |

(115)

Saistībā ar uzņēmuma TAFISA, pie kura pieder Glunz un OSBD, mātes sabiedrības SONAE grupas tirgus daļu EEZ līmenī (27) 1999. gadā (pirms ieguldījuma veikšanas) un 2002. gadā (pēc ieguldījuma veikšanas) Vācija ir iesniegusi šādus datus:

Produkcijas tirgi

1999. gads (pirms ieguldījuma veikšanas)

2002. gads (pēc ieguldījuma veikšanas)

Skaidu plātnes

[..]

[..]

OSB un saplākšņa kategorijas (28)

[..]

[..]

| (116) | Iesniegtie dati apliecina, ka SONAE grupas daļa konkrētajā tirgū paziņojuma iesniegšanas laikā nepārsniedza 40 %. Tādēļ noteiktie konkurences faktori nav jāsamazina. |
| --- | --- |

(116)

Iesniegtie dati apliecina, ka SONAE grupas daļa konkrētajā tirgū paziņojuma iesniegšanas laikā nepārsniedza 40 %. Tādēļ noteiktie konkurences faktori nav jāsamazina.

6.3.2.   KAPITĀLA IEGULDĪJUMA/DARBAVIETU ATTIECĪBAS FAKTORS (I)

| (117) | KronoGroup savos apsvērumos pauda viedokli, ka, nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru, nevar ņemt vērā darbavietas, kas ir pārņemtas no Glunz slēgtās skaidu plātņu ražotnes Zasenburgā (jo abi minētie faktori ir atkarīgi no ieguldījuma rezultātā radītā darbavietu skaita). KronoGroup uzskata, ka šo darbavietu ietveršana vērtējumā būtu pretrunā ar 1998. gada RADP noteikto mērķi attiecīgajā reģionā radīt jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(117)

KronoGroup savos apsvērumos pauda viedokli, ka, nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru, nevar ņemt vērā darbavietas, kas ir pārņemtas no Glunz slēgtās skaidu plātņu ražotnes Zasenburgā (jo abi minētie faktori ir atkarīgi no ieguldījuma rezultātā radītā darbavietu skaita). KronoGroup uzskata, ka šo darbavietu ietveršana vērtējumā būtu pretrunā ar 1998. gada RADP noteikto mērķi attiecīgajā reģionā radīt jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem.

| (118) | Jēdziens “radīt darbavietas” 1998. gada RADP izpratnē ir jāinterpretē saistībā ar atbalstāmo reģionu, jo, radot šajā reģionā darbavietas, projekts sekmēs tā attīstību. Tādēļ šķiet pamatoti, ka par “radītām darbavietām” uzskata jaunradītas darbavietas attiecīgajā reģionā. Turklāt, ņemot vērā pozitīvās ietekmes izplatību, jaunu darbavietu izveidošana atbalstāmajā reģionā nešaubīgi sekmētu pozitīvu attīstību tajā arī tad, ja darbavietās nodarbinātu iedzīvotājus no blakus esošiem reģioniem (šajā lietā runa ir par neatbalstāmu reģionu šajā pat dalībvalstī), un tādējādi būtu īstenots galvenais mērķis, ko paredz reģionālais atbalsts. |
| --- | --- |

(118)

Jēdziens “radīt darbavietas” 1998. gada RADP izpratnē ir jāinterpretē saistībā ar atbalstāmo reģionu, jo, radot šajā reģionā darbavietas, projekts sekmēs tā attīstību. Tādēļ šķiet pamatoti, ka par “radītām darbavietām” uzskata jaunradītas darbavietas attiecīgajā reģionā. Turklāt, ņemot vērā pozitīvās ietekmes izplatību, jaunu darbavietu izveidošana atbalstāmajā reģionā nešaubīgi sekmētu pozitīvu attīstību tajā arī tad, ja darbavietās nodarbinātu iedzīvotājus no blakus esošiem reģioniem (šajā lietā runa ir par neatbalstāmu reģionu šajā pat dalībvalstī), un tādējādi būtu īstenots galvenais mērķis, ko paredz reģionālais atbalsts.

| (119) | Tādēļ Komisija ņems vērā minētās darbavietas, nosakot ieguldījumu projekta kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības un reģionālās ietekmes faktoru. |
| --- | --- |

(119)

Tādēļ Komisija ņems vērā minētās darbavietas, nosakot ieguldījumu projekta kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības un reģionālās ietekmes faktoru.

| (120) | Minētais 1998. gada RADP nosaka kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru, ar ko ir jāsaskaņo maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, lai atbalstītu tos projektus, kuri relatīvi liela darbavietu skaita radīšanas rezultātā efektīvi sekmētu bezdarba samazināšanos. |
| --- | --- |

(120)

Minētais 1998. gada RADP nosaka kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru, ar ko ir jāsaskaņo maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, lai atbalstītu tos projektus, kuri relatīvi liela darbavietu skaita radīšanas rezultātā efektīvi sekmētu bezdarba samazināšanos.

| (121) | Dažādie kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktori ir minēti 1998. gada RADP 3.10. punkta 2) apakšpunktā. Šajā gadījumā, pateicoties kopējiem ieguldījumiem EUR 199 400 000 apmērā, izveidos 355 darbavietas. Rezultātā iegūstam attiecību EUR 561 700 uz katru darbavietu, tādēļ faktors I maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes saskaņošanai ir 0,8. |
| --- | --- |

(121)

Dažādie kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktori ir minēti 1998. gada RADP 3.10. punkta 2) apakšpunktā. Šajā gadījumā, pateicoties kopējiem ieguldījumiem EUR 199 400 000 apmērā, izveidos 355 darbavietas. Rezultātā iegūstam attiecību EUR 561 700 uz katru darbavietu, tādēļ faktors I maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes saskaņošanai ir 0,8.

6.3.3.   REĢIONĀLĀS IETEKMES FAKTORS (M)

| (122) | Ar reģionālās ietekmes faktoru vērtē atbalstīta jauna ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz attiecīgā atbalstāmā reģiona tautsaimniecību. Darbavietu izveidošana var kalpot par kritēriju projekta ieguldījumam attiecīgā reģiona attīstībā. Pateicoties ieguldījumiem ar augstu kapitāla intensitāti, attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un atsevišķos blakus esošos reģionos iespējams izveidot ievērojamu skaitu netiešu darbavietu. Šajā kontekstā ar jaunu darbavietu izveidošanu jāsaprot projekta rezultātā tieši izveidotās darbavietas, kā arī tiešo piegādātāju un klientu izveidotās darbavietas, ko sekmējis atbalstītais ieguldījums. |
| --- | --- |

(122)

Ar reģionālās ietekmes faktoru vērtē atbalstīta jauna ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz attiecīgā atbalstāmā reģiona tautsaimniecību. Darbavietu izveidošana var kalpot par kritēriju projekta ieguldījumam attiecīgā reģiona attīstībā. Pateicoties ieguldījumiem ar augstu kapitāla intensitāti, attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un atsevišķos blakus esošos reģionos iespējams izveidot ievērojamu skaitu netiešu darbavietu. Šajā kontekstā ar jaunu darbavietu izveidošanu jāsaprot projekta rezultātā tieši izveidotās darbavietas, kā arī tiešo piegādātāju un klientu izveidotās darbavietas, ko sekmējis atbalstītais ieguldījums.

| (123) | Paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā Vācija norādīja, ka ieguldījuma rezultātā pēc kokapstrādes centra pabeigšanas netieši izveidosies 520 darbavietas, un paskaidroja to rašanos atbilstoši pieprasījumam atsevišķās ražošanas jomās. | OSB ražošana
  Netiešas darbavietas | OSB ražošana
  Papilddarbinieki | Skaidu plātņu ražošana
  Netiešas darbavietas | Skaidu plātņu ražošana
  Papilddarbinieki | Kopumā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koksnes apstrāde | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Kokmateriāla transportēšana uz ražotni | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Līmes transportēšana uz ražotni | 5 | | 8 | | 13 |
| Degvielas transportēšana uz ražotni | 2 | | 3 | | 5 |
| Melanīna papīra transportēšana | | | 1 | | 1 |
| Piegāde no ražotnes klientam | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Pakalpojumi (tehniskā apkope, iekārtu remonts) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Trešo personu veikta tīrīšana | 5 | | 5 | | 10 |
| Uzglabāšana, patēriņa preces strādnieku kolektīvam | 2 | | 5 | | 7 |
| Kopumā | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā Vācija norādīja, ka ieguldījuma rezultātā pēc kokapstrādes centra pabeigšanas netieši izveidosies 520 darbavietas, un paskaidroja to rašanos atbilstoši pieprasījumam atsevišķās ražošanas jomās.

OSB ražošana

Netiešas darbavietas

OSB ražošana

Papilddarbinieki

Skaidu plātņu ražošana

Netiešas darbavietas

Skaidu plātņu ražošana

Papilddarbinieki

Kopumā

Koksnes apstrāde

61

11

70

12

154

Kokmateriāla transportēšana uz ražotni

42

8

77

14

141

Līmes transportēšana uz ražotni

5

8

13

Degvielas transportēšana uz ražotni

2

3

5

Melanīna papīra transportēšana

1

1

Piegāde no ražotnes klientam

50

9

76

14

149

Pakalpojumi (tehniskā apkope, iekārtu remonts)

17

3

17

3

40

Trešo personu veikta tīrīšana

5

5

10

Uzglabāšana, patēriņa preces strādnieku kolektīvam

2

5

7

Kopumā

184

31

262

43

520

| (124) | Sagaidāmais jaunu darbavietu skaits ir aprēķināts tā, kā parādīts turpmāk. |
| --- | --- |

(124)

Sagaidāmais jaunu darbavietu skaits ir aprēķināts tā, kā parādīts turpmāk.

| (125) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju materiālu piegādei ražotnēm un galaproduktu piegādei klientiem ir nepieciešamas 309 darbavietas, tādējādi šīs ražošanas jomas ir nozīmīgākie netiešu darbavietu rašanās avoti. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju materiālu piegādei ražotnēm un galaproduktu piegādei klientiem ir nepieciešamas 309 darbavietas, tādējādi šīs ražošanas jomas ir nozīmīgākie netiešu darbavietu rašanās avoti.

| (126) | Plānotās OSB ražošanas [..] m3 apmērā rezultātā sagaidāmā realizācija ir [..] m3. Lai radītu vienu kubikmetru galaprodukta ir nepieciešami aptuveni [..] m3 kokmateriāla, un tas nozīmē, ka gadā nepieciešamais kokmateriālu daudzums ir [..] m3. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā. |
| --- | --- |

(126)

Plānotās OSB ražošanas [..] m3 apmērā rezultātā sagaidāmā realizācija ir [..] m3. Lai radītu vienu kubikmetru galaprodukta ir nepieciešami aptuveni [..] m3 kokmateriāla, un tas nozīmē, ka gadā nepieciešamais kokmateriālu daudzums ir [..] m3. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā.

| (127) | OSB produktu izejviela 100 % ir koksne, kuru iegūst 100 km rādiusā ap ražotni. Ražotnēm dienā nepieciešamais daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, ko piegādātu kravas automobiļi ar tilpumu [..] m3. Veicot braucienus 2 reizes dienā ar kravas automobili, kura tilpums ir [..] m3, dienas patēriņa nodrošināšanai ir nepieciešami 39 kravas automobiļi, kam savukārt nepieciešami 39 autovadītāji, kā arī 8 papilddarbinieki un 3 mehāniķi, kā rezultātā netieši veidojas 50 darbavietas. Tomēr Komisija uzskata, ka papilddarbinieku pozīcijas neatbilst darbavietu jēdzienam 1998. gada RADP 3.7. un 7.5. punkta (29) izpratnē. Tādēļ tā par atbilstošām var uzskatīt tikai 42 netieši izveidotas darbavietas materiālu piegādes nodrošināšanai ražotnēm. |
| --- | --- |

(127)

OSB produktu izejviela 100 % ir koksne, kuru iegūst 100 km rādiusā ap ražotni. Ražotnēm dienā nepieciešamais daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, ko piegādātu kravas automobiļi ar tilpumu [..] m3. Veicot braucienus 2 reizes dienā ar kravas automobili, kura tilpums ir [..] m3, dienas patēriņa nodrošināšanai ir nepieciešami 39 kravas automobiļi, kam savukārt nepieciešami 39 autovadītāji, kā arī 8 papilddarbinieki un 3 mehāniķi, kā rezultātā netieši veidojas 50 darbavietas. Tomēr Komisija uzskata, ka papilddarbinieku pozīcijas neatbilst darbavietu jēdzienam 1998. gada RADP 3.7. un 7.5. punkta (29) izpratnē. Tādēļ tā par atbilstošām var uzskatīt tikai 42 netieši izveidotas darbavietas materiālu piegādes nodrošināšanai ražotnēm.

| (128) | Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienā tiktu saražoti [..] m3
  OSB produktu dienā, kurus transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Lai nodrošinātu 46 braucienus dienā, ir nepieciešami 46 autovadītāji, 9 papilddarbinieki un 4 mehāniķi, tādējādi netieši veidotos 59 jaunas darbavietas. Neskaitot papilddarbiniekus, netieši veidotos 50 darbavietas, kas nodrošinātu galaproduktu piegādi klientiem. |
| --- | --- |

(128)

Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienā tiktu saražoti [..] m3
  OSB produktu dienā, kurus transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Lai nodrošinātu 46 braucienus dienā, ir nepieciešami 46 autovadītāji, 9 papilddarbinieki un 4 mehāniķi, tādējādi netieši veidotos 59 jaunas darbavietas. Neskaitot papilddarbiniekus, netieši veidotos 50 darbavietas, kas nodrošinātu galaproduktu piegādi klientiem.

| (129) | Prognozētā skaidu plātņu ražotnes ražošanas jauda neapstrādātām skaidu plātnēm ir [..] m3 un apklātām skaidu plātnēm – [..] m3. Neapstrādāto skaidu plātņu realizācija ir plānota [..] m3 apmērā, bet apklāto skaidu plātņu gadījumā – [..] m3. Atšķirība starp pieņemtajām jaudām un realizācijas prognozēm veidojas tādēļ, ka ievērojamu skaidu plātņu daļu pārklāj. Prognozētais kopējais koksnes pieprasījums ir [..] m3 gadā. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā. |
| --- | --- |

(129)

Prognozētā skaidu plātņu ražotnes ražošanas jauda neapstrādātām skaidu plātnēm ir [..] m3 un apklātām skaidu plātnēm – [..] m3. Neapstrādāto skaidu plātņu realizācija ir plānota [..] m3 apmērā, bet apklāto skaidu plātņu gadījumā – [..] m3. Atšķirība starp pieņemtajām jaudām un realizācijas prognozēm veidojas tādēļ, ka ievērojamu skaidu plātņu daļu pārklāj. Prognozētais kopējais koksnes pieprasījums ir [..] m3 gadā. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums – [..] t apmērā.

| (130) | Arī skaidu plātņu gadījumā koksni piegādā no vietām 100 km rādiusā ap ražotni. Dienā nepieciešamais stumbra koksnes daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, koksne iepakojumam – [..] m3 un skaidas – [..] m3 apmērā. Stumbra koksnei noteiktais transporta tilpums ir [..] m3, bet tā transporta tilpums, kas paredzēts koksnei iepakojumam un skaidām – [..] m3. Tas nozīmē, ka dienā ir nepieciešami 72 braucieni un attiecīgi 72 autovadītāji un 14 papilddarbinieki, kā arī 5 mehāniķi, un tādējādi netieši veidojas 91 darbavieta. Ja atskaita papilddarbiniekus, skaidu plātņu ražotnei nepieciešamo materiālu piegādes jomā veidojas 77 darbavietas. |
| --- | --- |

(130)

Arī skaidu plātņu gadījumā koksni piegādā no vietām 100 km rādiusā ap ražotni. Dienā nepieciešamais stumbra koksnes daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, koksne iepakojumam – [..] m3 un skaidas – [..] m3 apmērā. Stumbra koksnei noteiktais transporta tilpums ir [..] m3, bet tā transporta tilpums, kas paredzēts koksnei iepakojumam un skaidām – [..] m3. Tas nozīmē, ka dienā ir nepieciešami 72 braucieni un attiecīgi 72 autovadītāji un 14 papilddarbinieki, kā arī 5 mehāniķi, un tādējādi netieši veidojas 91 darbavieta. Ja atskaita papilddarbiniekus, skaidu plātņu ražotnei nepieciešamo materiālu piegādes jomā veidojas 77 darbavietas.

| (131) | Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienās tiktu saražoti [..] m3 skaidu plātņu dienā, ko transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Ja no 71 autovadītāja, 14 papilddarbiniekiem un 5 mehāniķiem atskaita papilddarbiniekus, ir apstiprināmas 76 netieši radītas darbavietas, kas saistītas ar galaproduktu piegādi klientiem. |
| --- | --- |

(131)

Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienās tiktu saražoti [..] m3 skaidu plātņu dienā, ko transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Ja no 71 autovadītāja, 14 papilddarbiniekiem un 5 mehāniķiem atskaita papilddarbiniekus, ir apstiprināmas 76 netieši radītas darbavietas, kas saistītas ar galaproduktu piegādi klientiem.

| (132) | Vācija nav sniegusi informāciju par 19 netieši radītām darbavietām, kas veidosies abām ražotnēm paredzētās līmes, degvielas un melamīna papīra piegādes jomā. Taču Komisija uzskata šo skaitu par atbilstošu. |
| --- | --- |

(132)

Vācija nav sniegusi informāciju par 19 netieši radītām darbavietām, kas veidosies abām ražotnēm paredzētās līmes, degvielas un melamīna papīra piegādes jomā. Taču Komisija uzskata šo skaitu par atbilstošu.

| (133) | Tādēļ Komisija pieņem, ka transporta jomā kopumā netieši izveidos 264 darbavietas. |
| --- | --- |

(133)

Tādēļ Komisija pieņem, ka transporta jomā kopumā netieši izveidos 264 darbavietas.

| (134) | Koksnes apstrāde tiek veikta 251 darbdienu gadā, un ir otrs būtiskākais netieši radīto darbavietu avots. |
| --- | --- |

(134)

Koksnes apstrāde tiek veikta 251 darbdienu gadā, un ir otrs būtiskākais netieši radīto darbavietu avots.

| (135) | OSB ražošanai dienā nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Mehāniskai [..] m3 apstrādei nepieciešamas 25 brigādes, kas katra sastāv no 2 kokapstrādes darbiniekiem, kuri apkalpo attiecīgi 2 agregātus, uz katrām 6 brigādēm nepieciešams arī viens papilddarbinieks; katra brigāde dienā apstrādā [..] m3, tādējādi iegūst 54 darbavietas. Manuālajai [..] m3 apstrādei ir nepieciešami 13 mežstrādnieki, kas dienā apstrādā [..] m3 katrs. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju papildus 67 netieši radītajām darbavietām veidojas 13 papilddarbinieku darbavietas, kā rezultātā kopējais darbavietu skaits ir 80. Taču no 67 netieši radītajām darbavietām tikai 61 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošā reģionā, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits. |
| --- | --- |

(135)

OSB ražošanai dienā nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Mehāniskai [..] m3 apstrādei nepieciešamas 25 brigādes, kas katra sastāv no 2 kokapstrādes darbiniekiem, kuri apkalpo attiecīgi 2 agregātus, uz katrām 6 brigādēm nepieciešams arī viens papilddarbinieks; katra brigāde dienā apstrādā [..] m3, tādējādi iegūst 54 darbavietas. Manuālajai [..] m3 apstrādei ir nepieciešami 13 mežstrādnieki, kas dienā apstrādā [..] m3 katrs. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju papildus 67 netieši radītajām darbavietām veidojas 13 papilddarbinieku darbavietas, kā rezultātā kopējais darbavietu skaits ir 80. Taču no 67 netieši radītajām darbavietām tikai 61 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošā reģionā, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.

| (136) | Skaidu plātņu ražošanai dienā ir nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Pamatojoties uz līdzīgu aprēķinu kā attiecībā uz ar OSB ražošanu saistītajiem mežsaimniecības pasākumiem, Vācija ieguva 41 netieši izveidotu darbavietu, ieskaitot 5 papilddarbinieku darbavietas. Taču no 41 netieši radītās darbavietas tikai 32 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits. |
| --- | --- |

(136)

Skaidu plātņu ražošanai dienā ir nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % – manuāli. Pamatojoties uz līdzīgu aprēķinu kā attiecībā uz ar OSB ražošanu saistītajiem mežsaimniecības pasākumiem, Vācija ieguva 41 netieši izveidotu darbavietu, ieskaitot 5 papilddarbinieku darbavietas. Taču no 41 netieši radītās darbavietas tikai 32 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.

| (137) | Pieņemot, ka iepakojumiem paredzētās koksnes daudzums dienā būs [..] m3, Vācija uzskata, ka netieši veidosies 36 darbavietas, kas nodrošinās kokmateriālu ieguvi, transportēšanu un sagarumošanu, kā arī 7 darbavietas papilddarbiniekiem un 7 darbavietas materiālu iegādes jomā, loģistikā utt. Tomēr no 43 netieši radītajām darbavietām tikai 38 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos. |
| --- | --- |

(137)

Pieņemot, ka iepakojumiem paredzētās koksnes daudzums dienā būs [..] m3, Vācija uzskata, ka netieši veidosies 36 darbavietas, kas nodrošinās kokmateriālu ieguvi, transportēšanu un sagarumošanu, kā arī 7 darbavietas papilddarbiniekiem un 7 darbavietas materiālu iegādes jomā, loģistikā utt. Tomēr no 43 netieši radītajām darbavietām tikai 38 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos.

| (138) | Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem netieši veidosies 131 darbavieta. |
| --- | --- |

(138)

Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem netieši veidosies 131 darbavieta.

| (139) | Vācija nav sniegusi informāciju par 51 darbavietas plus 6 papilddarbinieku darbavietu izveidošanos pakalpojumu sektorā, kā arī uzglabāšanas un patēriņa preču jomā. Tā kā atsevišķas no šīm pozīcijām varētu kalpot abām ražotnēm, Komisija uzskata, ka reāli iespējama ir tikai 45 darbavietu netieša izveidošana. |
| --- | --- |

(139)

Vācija nav sniegusi informāciju par 51 darbavietas plus 6 papilddarbinieku darbavietu izveidošanos pakalpojumu sektorā, kā arī uzglabāšanas un patēriņa preču jomā. Tā kā atsevišķas no šīm pozīcijām varētu kalpot abām ražotnēm, Komisija uzskata, ka reāli iespējama ir tikai 45 darbavietu netieša izveidošana.

| (140) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošajos reģionos netieši izveidosies 440 darbavietas. Neņemot vērā netiešās darbavietas, kas jau ir aizņemtas, kopējais netieši izveidoto darbavietu skaits būtu 407. Salīdzinot ar 355 tieši radītajām darbavietām, attiecības koeficients abos gadījumos pārsniedz 100 % (440, respektīvi, 407), tādēļ reģionālās ietekmes faktors (M) ir vērtējams ar 1,5. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošajos reģionos netieši izveidosies 440 darbavietas. Neņemot vērā netiešās darbavietas, kas jau ir aizņemtas, kopējais netieši izveidoto darbavietu skaits būtu 407. Salīdzinot ar 355 tieši radītajām darbavietām, attiecības koeficients abos gadījumos pārsniedz 100 % (440, respektīvi, 407), tādēļ reģionālās ietekmes faktors (M) ir vērtējams ar 1,5.

6.3.4.   IEGULDĪJUMU PROJEKTAM MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ATBALSTA INTENSITĀTE

| (141) | Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina pēc formulas R × T × I × M (30). |
| --- | --- |

(141)

Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina pēc formulas R × T × I × M (30).

| (142) | Tā kā abu produktu gadījumā atšķiras konkurences faktors T (OSB gadījumā tas ir 1, bet skaidu plātņu gadījumā – 0,75), jānosaka, kā aprēķināms kombinētais konkurences faktors visam projektam. Šajā sakarā 1998. gada RADP nav sniegtas norādes. |
| --- | --- |

(142)

Tā kā abu produktu gadījumā atšķiras konkurences faktors T (OSB gadījumā tas ir 1, bet skaidu plātņu gadījumā – 0,75), jānosaka, kā aprēķināms kombinētais konkurences faktors visam projektam. Šajā sakarā 1998. gada RADP nav sniegtas norādes.

| (143) | Līdzīgā lietā, kas arī ietilpa 1998. gada RADP darbības jomā un attiecās uz diviem produktiem ar atšķirīgu konkurences faktoru (Valsts atbalsts C 15/06 – Pilkington
   (31)), Komisija konstatēja, ka abu konkurences faktoru novērtēšana, pamatojoties uz attiecīgo ieguldījuma daļu katram no abiem produktiem, būtu mākslīga, jo attiecīgais projekts attiecās uz pilnībā integrētu ražošanas vietu. Tādēļ Komisija vērtējumam izmantoja attiecību starp abiem produktiem radītajām jaudām. |
| --- | --- |

(143)

Līdzīgā lietā, kas arī ietilpa 1998. gada RADP darbības jomā un attiecās uz diviem produktiem ar atšķirīgu konkurences faktoru (Valsts atbalsts C 15/06 – Pilkington
   (31)), Komisija konstatēja, ka abu konkurences faktoru novērtēšana, pamatojoties uz attiecīgo ieguldījuma daļu katram no abiem produktiem, būtu mākslīga, jo attiecīgais projekts attiecās uz pilnībā integrētu ražošanas vietu. Tādēļ Komisija vērtējumam izmantoja attiecību starp abiem produktiem radītajām jaudām.

| (144) | Kā iepriekš norādīts šā lēmuma 2.3. iedaļā, projekts attiecas uz divām savstarpēji saistītām ražotnēm (OSB ražotni un skaidu plātņu ražotni), kas savstarpēji ir saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru un pārvaldību. Kompensējamās izmaksas ir sadalāmas starp abām ražotnēm. Tādēļ atšķirībā no Pilkington lēmuma šajā gadījumā ir iespējams aprēķināt kombinētu konkurences faktoru abiem produktiem, pamatojoties uz kompensējamo ieguldījumu izmaksu attiecību. |
| --- | --- |

(144)

Kā iepriekš norādīts šā lēmuma 2.3. iedaļā, projekts attiecas uz divām savstarpēji saistītām ražotnēm (OSB ražotni un skaidu plātņu ražotni), kas savstarpēji ir saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru un pārvaldību. Kompensējamās izmaksas ir sadalāmas starp abām ražotnēm. Tādēļ atšķirībā no Pilkington lēmuma šajā gadījumā ir iespējams aprēķināt kombinētu konkurences faktoru abiem produktiem, pamatojoties uz kompensējamo ieguldījumu izmaksu attiecību.

| (145) | Apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vācija kā trešo iespēju abu produktu atšķirīgo konkurences faktoru novērtēšanai ierosināja izmantot abu ražošanas iekārtu bruto segumu (32). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tādējādi būtu garantēts, ka abu produktu ieguldījums ir ietverts darbības rezultātos. |
| --- | --- |

(145)

Apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vācija kā trešo iespēju abu produktu atšķirīgo konkurences faktoru novērtēšanai ierosināja izmantot abu ražošanas iekārtu bruto segumu (32). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tādējādi būtu garantēts, ka abu produktu ieguldījums ir ietverts darbības rezultātos.

| (146) | Atkarībā no attiecīgi prognozētās realizācijas visa ieguldījumu projekta konkurences faktors varētu būt 0,86 (aprēķins, pamatojoties uz jaudu attiecību (33)), 0,85 (aprēķins, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksu attiecību (34)) vai 0,92 (aprēķins, pamatojoties uz bruto seguma attiecību (35)). |
| --- | --- |

(146)

Atkarībā no attiecīgi prognozētās realizācijas visa ieguldījumu projekta konkurences faktors varētu būt 0,86 (aprēķins, pamatojoties uz jaudu attiecību (33)), 0,85 (aprēķins, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksu attiecību (34)) vai 0,92 (aprēķins, pamatojoties uz bruto seguma attiecību (35)).

| (147) | Tā kā pārējie divi maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes noteikšanai nepieciešamie faktori ir novērtēti ar 0,8 (kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība, I) un 1,5 (reģionālā ietekme, M), pēc formulas R × T × I × M saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 36,12 %, 35,70 % vai 38,64 %. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā Vācijas paziņotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir saderīga ar 1998. gada RADP. |
| --- | --- |

(147)

Tā kā pārējie divi maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes noteikšanai nepieciešamie faktori ir novērtēti ar 0,8 (kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība, I) un 1,5 (reģionālā ietekme, M), pēc formulas R × T × I × M saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 36,12 %, 35,70 % vai 38,64 %. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā Vācijas paziņotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir saderīga ar 1998. gada RADP.

| (148) | Tādēļ nav jākonstatē, kura pieeja izmantojama kombinētā konkurences faktora noteikšanai. Vācijas ierosinātā pieeja (kas sniedz visizdevīgāko rezultātu) ir noraidāma, jo tā ir pamatota ar datiem no 2004. gada, kas paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami. |
| --- | --- |

(148)

Tādēļ nav jākonstatē, kura pieeja izmantojama kombinētā konkurences faktora noteikšanai. Vācijas ierosinātā pieeja (kas sniedz visizdevīgāko rezultātu) ir noraidāma, jo tā ir pamatota ar datiem no 2004. gada, kas paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami.

6.3.5.   ATBALSTA ATGŪŠANAS RĪKOJUMA NEPIEMĒROŠANA

| (149) | Jāatgādina, ka Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu EUR [..] apmērā (no apstiprinātās kopējās summas EUR 69 797 988). |
| --- | --- |

(149)

Jāatgādina, ka Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu EUR [..] apmērā (no apstiprinātās kopējās summas EUR 69 797 988).

| (150) | Savos apsvērumos KronoGroup pauda viedokli, ka Komisijai ir jāizdod rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(150)

Savos apsvērumos KronoGroup pauda viedokli, ka Komisijai ir jāizdod rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 2. punktam.

| (151) | Rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu ir ārkārtas pasākums, kuru Komisija piemēro tikai gadījumos, ja ir īstenoti specifiskie nosacījumi, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. pants. KronoGroup nav iesniegusi pārliecinošus argumentus, kas apstiprinātu minēto nosacījumu izpildi. Jebkurā gadījumā šajā lietā rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu nav piemērots pasākums. |
| --- | --- |

(151)

Rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu ir ārkārtas pasākums, kuru Komisija piemēro tikai gadījumos, ja ir īstenoti specifiskie nosacījumi, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. pants. KronoGroup nav iesniegusi pārliecinošus argumentus, kas apstiprinātu minēto nosacījumu izpildi. Jebkurā gadījumā šajā lietā rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu nav piemērots pasākums.

VII.   SECINĀJUMS

| (152) | Komisija konstatē, ka Vācija apstrīdēto atbalstu ir izsniegusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Vācijas piemērotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir atbilstoša 1998. gada RADP prasībām. Tādēļ apstrīdētais atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(152)

Komisija konstatē, ka Vācija apstrīdēto atbalstu ir izsniegusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Vācijas piemērotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir atbilstoša 1998. gada RADP prasībām. Tādēļ apstrīdētais atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu valsts atbalsts, ko Vācija īstenojusi attiecībā pret Glunz AG un OSB Deutschland GmbH EUR 69 797 988 apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2011. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pantu aizstāj attiecīgi ar LESD 107. un 108. pantu. EK līguma 87. un 88. pants pamatā ir identisks ar LESD 107. un 108. pantu. Šā lēmuma ietvaros atsauces uz LESD 107. un 108. pantu atbilstošos gadījumos uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 263, 22.10.2005., 7. lpp.

2

(3)  OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

3

(4)  Sk. 2004, ECR II-4177.

4

ECR

(5)  Sk. lietu C-199/06 (CELF), 2008, ECR I-469, 60.–64. punkts.

5

CELF

ECR

(6)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

7

(8)  2008, ECR I-6619.

8

ECR

(9)  Valsts atbalsts N 209/99 – Komisijas 2000. gada 2. augusta vēstule D/105751.

9

(10)  Valsts atbalsts N 702/97 – Komisijas 1999. gada 30. decembra vēstule D/12438.

10

(11)  Konfidenciāla informācija.

11

(12)  Informāciju uzņēmuma KronoGroup vārdā iesniedza advokātu birojs Luther, Willma, Buchholz, Baierlein und Nierer.

12

KronoGroup

Luther, Willma, Buchholz, Baierlein und Nierer

(13)  “Structural Panel Supply and Demand in Europe”, 2003. gada 10. decembris.

13

Structural Panel Supply and Demand in Europe

(14)  Saskaņā ar laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam spēkā esošo Vācijas atbalstāmo reģionu karti šis reģions nebija atbalstāms reģions.

14

(15)  Prof. S. Collignon ir Glunz AG uzraudzības padomes loceklis.

15

S. Collignon

Glunz AG

(16)  OV C 340, 27.11.1999., 8. lpp.

16

(17)  Jaako Pöyry ziņojums “The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998”, 2000. gada 20. jūnijs.

17

Jaako Pöyry

The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998

(18)  Jaakko Pöyry, “Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”, 2000. gada 15. septembris; Jaakko Pöyry, “Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”, 2001. gada 13. februāris.

18

Jaakko Pöyry

Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations

Jaakko Pöyry

Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area

(19)  Sk. arī lietu IV/M.599 – Noranda Forest pret Glunz (OV C 298, 11.11.1995.).

19

Noranda Forest

Glunz

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Parīze, atzinums “Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

20

Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement

Market Structure and Competition in the European Wood Industry

(21)  Jaako Pöyry ziņojums “The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998”, 2000. gada 14. aprīlis.

21

Jaako Pöyry

The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998

(22)  Sk. 19. zemsvītras piezīmi.

22

(23)  Lai noteiktu gada vidusmēra izaugsmes rādītāju pieciem gadiem ir nepieciešama informācija par acīmredzamo patēriņu sešos gados.

23

(24)  Jaakko Pöyry, “The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999”.

24

Jaakko Pöyry

The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999

(25)  Jaakko Pöyry ziņojums “The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998”.

25

Jaakko Pöyry

The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998

(26)  Gala izmantojuma jomās iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi.

26

(27)  Sastāvā, kas bija spēkā sākotnējā paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā.

27

(28)  Gala izmantojuma jomās iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi.

28

(29)  Pilnas slodzes pastāvīgas darbavietas, kas ir tieši saistītas ar projektu.

29

(30)  Formulā “R” ir lielajam uzņēmumam maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte attiecīgajā atbalstāmajā reģionā, “T” – konkurence, “I” – kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība un “M” – reģionālā ietekme.

30

(31)  OV L 49, 20.2.2009., 18. lpp.

31

(32)  Bruto segums ir starpība starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, ko rada produkts. Par bruto segumu var uzskatīt summu, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu segšanai. Citiem vārdiem sakot, bruto segums norāda peļņas apmēru par katru pārdoto vienību.

32

(33)  Paziņojumā prognozētā jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda ir noteikta [..] m3 (42 %) un jaunās skaidu plātņu ražotnes jauda [..] m3 apmērā (58 %). Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,42x1 + 0,58x0,75 = 0,86.

33

OSB

3

3

(34)  OSB ražotnes kompensējamās izmaksas ir EUR 81,8 milj. (41 %) un skaidu plātņu ražotnes – EUR 117,6 milj. (59 %). Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,41x1 + 0,59x0,75 = 0,85.

34

OSB

(35)  Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju 2004. gadā OSB ražotnes bruto segums bija 68,5 %, bet skaidu plātņu ražotnes segums – 31,5 %. Pamatojoties uz šiem datiem, veidojas kombinēts konkurences faktors 0,685x1 + 0,315x0,75 = 0,92.

35

OSB

---

PAMATNOSTĀDNES

| 3.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 228/37

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2011. gada 25. augusts),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku

(ECB/2011/13)

(2011/525/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 12.1. un 14.3. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32) (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīva 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (3) elektroniskās naudas iestādēm vairs nenosaka kredītiestāžu statusu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīva 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (3) elektroniskās naudas iestādēm vairs nenosaka kredītiestāžu statusu.

| (2) | Tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu statistikas vākšanu par elektronisko naudu, ir jāgroza tādas ziņošanas apjoms, biežums un termiņi, kuru veic elektroniskās naudas iestādes. Ar ziņošanas palīdzību būtu jo īpaši jānodrošina visu to elektroniskās naudas emitentu visaptveroša uzraudzība, kuri nav kredītiestādes, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst “monetāro finanšu iestāžu” definīcijai. Turklāt būtu jāprecizē terminu skaidrojums 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (4), |
| --- | --- |

(2)

Tādēļ, lai nodrošinātu pienācīgu statistikas vākšanu par elektronisko naudu, ir jāgroza tādas ziņošanas apjoms, biežums un termiņi, kuru veic elektroniskās naudas iestādes. Ar ziņošanas palīdzību būtu jo īpaši jānodrošina visu to elektroniskās naudas emitentu visaptveroša uzraudzība, kuri nav kredītiestādes, neatkarīgi no tā, vai tie atbilst “monetāro finanšu iestāžu” definīcijai. Turklāt būtu jāprecizē terminu skaidrojums 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2007/9 groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:
  “5. pants
  Statistika par elektronisko naudu
  ECB sadarbībā ar NCB ik gadu nosaka elektroniskās naudas sistēmu iezīmes Eiropas Savienībā, attiecīgās statistikas informācijas pieejamību un ar to saistītās apkopošanas metodes. NCB ziņo statistikas informāciju par elektronisko naudu, ko emitējušas visas tās MFI, kurām nav piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), ziņošanu veicot atbilstīgi posteņu sarakstam 1. tabulā, kas iekļauta šīs pamatnostādnes III pielikuma 2. daļā.
  Mēneša vai ceturkšņa datus ziņo ECB vismaz divas reizes gadā – līdz aprīļa pēdējai darba dienai (datus par laikposmu līdz marta beigām) un oktobra pēdējai darba dienai (datus par laikposmu līdz septembra beigām). Ja NCB šie dati ir pieejami, tos var nosūtīt biežāk – ik mēnesi vai ceturksni līdz pēdējai darba dienai nākamajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aprēķinus vai provizoriskos datus.
  Ziņošana attiecas uz elektroniskās naudas iestādēm, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un tādējādi atbilst MFI definīcijai, kā arī uz elektroniskās naudas iestādēm, kuras nav tādas, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un kuras tādējādi neatbilst MFI definīcijai. Ziņošanas prasība attiecas arī uz mazajām MFI, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), neatkarīgi no tā, vai tās ir kredītiestādes.
  NCB ziņo statistikas informāciju atbilstīgi posteņu sarakstam 2. tabulā, kas ietverta šīs pamatnostādnes III pielikuma 2. daļā. Datus par elektroniskās naudas emitentiem, kuri neatbilst MFI definīcijai un uz kuriem tādēļ neattiecas regulārās bilances posteņu statistikas ziņošanas prasības, ziņo, ciktāl NCB var iegūt šādus datus no attiecīgajām uzraudzības iestādēm vai citiem piemērotiem avotiem.
  Sērijas ziņo ECB ik gadu līdz pēdējai darba dienai nākamajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aprēķinus vai provizoriskos datus.”; |
| --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 5. pantu:

“5. pants

Statistika par elektronisko naudu

ECB sadarbībā ar NCB ik gadu nosaka elektroniskās naudas sistēmu iezīmes Eiropas Savienībā, attiecīgās statistikas informācijas pieejamību un ar to saistītās apkopošanas metodes. NCB ziņo statistikas informāciju par elektronisko naudu, ko emitējušas visas tās MFI, kurām nav piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), ziņošanu veicot atbilstīgi posteņu sarakstam 1. tabulā, kas iekļauta šīs pamatnostādnes III pielikuma 2. daļā.

Mēneša vai ceturkšņa datus ziņo ECB vismaz divas reizes gadā – līdz aprīļa pēdējai darba dienai (datus par laikposmu līdz marta beigām) un oktobra pēdējai darba dienai (datus par laikposmu līdz septembra beigām). Ja NCB šie dati ir pieejami, tos var nosūtīt biežāk – ik mēnesi vai ceturksni līdz pēdējai darba dienai nākamajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aprēķinus vai provizoriskos datus.

Ziņošana attiecas uz elektroniskās naudas iestādēm, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un tādējādi atbilst MFI definīcijai, kā arī uz elektroniskās naudas iestādēm, kuras nav tādas, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un kuras tādējādi neatbilst MFI definīcijai. Ziņošanas prasība attiecas arī uz mazajām MFI, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), neatkarīgi no tā, vai tās ir kredītiestādes.

NCB ziņo statistikas informāciju atbilstīgi posteņu sarakstam 2. tabulā, kas ietverta šīs pamatnostādnes III pielikuma 2. daļā. Datus par elektroniskās naudas emitentiem, kuri neatbilst MFI definīcijai un uz kuriem tādēļ neattiecas regulārās bilances posteņu statistikas ziņošanas prasības, ziņo, ciktāl NCB var iegūt šādus datus no attiecīgajām uzraudzības iestādēm vai citiem piemērotiem avotiem.

Sērijas ziņo ECB ik gadu līdz pēdējai darba dienai nākamajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aprēķinus vai provizoriskos datus.”;

| 2) | pamatnostādnes III pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu; |
| --- | --- |

2)

pamatnostādnes III pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I pielikumu;

| 3) | terminu skaidrojumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu. |
| --- | --- |

3)

terminu skaidrojumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes II pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 25. augustā

ECB Padomes vārdā –

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

2

(3)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.

3

(4)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Pamatnostādnes III pielikuma 2. daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“2. DAĻA

Statistika par elektronisko naudu

Pārējo MFI dati (krājumi)

1. tabula

Mēneša vai ceturkšņa statistikas ziņošanas prasības un procedūras, attiecībā uz kurām nav piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | PP |
| --- | --- |

C.

PP

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

PASĪVI

| 9 | Noguldījumi (visas valūtas) |
| --- | --- |

9

| 9e | Noguldījumi – euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1e

tostarp elektroniskā nauda

| 9.1.1e | Elektroniskā nauda uz elektroniska informācijas nesēja bāzes |
| --- | --- |

9.1.1e

| 9.1.2e | Elektroniskā nauda uz programmatūras bāzes |
| --- | --- |

9.1.2e

| 9x | Noguldījumi – ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1x

tostarp elektroniskā nauda

| 9.1.1x | Elektroniskā nauda uz elektroniska informācijas nesēja bāzes |
| --- | --- |

9.1.1x

| 9.1.2x | Elektroniskā nauda uz programmatūras bāzes |
| --- | --- |

9.1.2x

Elektroniskās naudas kopsumma

2. tabula

Gada statistikas ziņošanas prasības attiecībā uz elektronisko naudu, ko emitējušas visas tās elektroniskās naudas iestādes, kuras nav kredītiestādes

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | PP |
| --- | --- |

C.

PP

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

Aktīvu/pasīvu kopsumma

tostarp elektroniskās naudas noguldījumi (visas valūtas)”

---

II PIELIKUMS

Terminu skaidrojumu groza šādi:

| 1) | “e-naudas (e-money)” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Elektroniskā nauda (electronic money): ir elektroniskas, tostarp magnētiskas, ierīces atmiņā uzglabāta monetāra vērtība prasījuma veidā pret emitentu, kuru emitē, saņemot naudas līdzekļus, lai veiktu maksājuma darījumu, un kuru kā maksāšanas līdzekli pieņem fiziskas vai juridiskas personas, kas nav emitenti.”; |
| --- | --- |

1)

“e-naudas (e-money)” definīciju aizstāj ar šādu:

“Elektroniskā nauda (electronic money): ir elektroniskas, tostarp magnētiskas, ierīces atmiņā uzglabāta monetāra vērtība prasījuma veidā pret emitentu, kuru emitē, saņemot naudas līdzekļus, lai veiktu maksājuma darījumu, un kuru kā maksāšanas līdzekli pieņem fiziskas vai juridiskas personas, kas nav emitenti.”;

| 2) | “e-naudas iestādes (e-money institution)” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Elektroniskās naudas iestāde (electronic money institution): ir juridiska persona, kurai piešķirta atļauja emitēt elektronisko naudu.”; |
| --- | --- |

2)

“e-naudas iestādes (e-money institution)” definīciju aizstāj ar šādu:

“Elektroniskās naudas iestāde (electronic money institution): ir juridiska persona, kurai piešķirta atļauja emitēt elektronisko naudu.”;

| 3) | “līdzekļu (funds)” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Līdzekļi (funds): ir skaidrā nauda, nauda ieraksta veidā un elektroniskā nauda.”; |
| --- | --- |

3)

“līdzekļu (funds)” definīciju aizstāj ar šādu:

“Līdzekļi (funds): ir skaidrā nauda, nauda ieraksta veidā un elektroniskā nauda.”;

| 4) | “naudas tirgus fondu (NTF) (Money Market Funds (MMFs))” definīciju aizstāj ar šādu:
  “Naudas tirgus fondi (NTF) (Money Market Funds (MMFs)): definēti Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1.a pantā.” |
| --- | --- |

4)

“naudas tirgus fondu (NTF) (Money Market Funds (MMFs))” definīciju aizstāj ar šādu:

“Naudas tirgus fondi (NTF) (Money Market Funds (MMFs)): definēti Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1.a pantā.”

---