# Jurnalul Oficial L 209/2011

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2011.209.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 209 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5417 august 2011 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2011.209.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 209

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5417 august 2011

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2011/505/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 6 decembrie 2010 privind poziția ce urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul comitetului mixt înființat în temeiul Acordului între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește înlocuirea anexei II la acordul respectiv referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială | 1 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 817/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de brosme în apele UE și internaționale din zonele V, VI și VII de către navele care arborează pavilionul Franței | 12 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 818/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de eglefin în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb și VIa de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 14 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 819/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de cod negru în zona VI, în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei | 16 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de aprobare a substanței active terbutilazină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei (
  1
  ) | 18 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 821/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii | 24 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 822/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 39 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 823/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11 | 41 |
| | | DECIZII |
| | | 2011/506/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 de modificare a Deciziei 2005/240/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Polonia
  [notificată cu numărul C(2011) 5745] | 43 |
| | | 2011/507/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 de modificare a Deciziei 2005/382/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Ungaria
  [notificată cu numărul C(2011) 5746] | 49 |
| | | 2011/508/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania
  [notificată cu numărul C(2011) 5798]

   (
  1
  ) | 53 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2011/505/UE

*

Decizia Consiliului din 6 decembrie 2010 privind poziția ce urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul comitetului mixt înființat în temeiul Acordului între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește înlocuirea anexei II la acordul respectiv referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială

1

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 817/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de brosme în apele UE și internaționale din zonele V, VI și VII de către navele care arborează pavilionul Franței

12

*

Regulamentul (UE) nr. 818/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de eglefin în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb și VIa de către navele care arborează pavilionul Spaniei

14

*

Regulamentul (UE) nr. 819/2011 al Comisiei din 11 august 2011 de interzicere a pescuitului de cod negru în zona VI, în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei

16

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 820/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de aprobare a substanței active terbutilazină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei (
  1
  )

1

18

*

Regulamentul (UE) nr. 821/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii

24

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 822/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

39

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 823/2011 al Comisiei din 16 august 2011 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

41

DECIZII

2011/506/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 de modificare a Deciziei 2005/240/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Polonia
  [notificată cu numărul C(2011) 5745]

[notificată cu numărul C(2011) 5745]

43

2011/507/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 de modificare a Deciziei 2005/382/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Ungaria
  [notificată cu numărul C(2011) 5746]

[notificată cu numărul C(2011) 5746]

49

2011/508/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania
  [notificată cu numărul C(2011) 5798]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2011) 5798]

1

53

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Decizia 2009/894/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru mobilier din lemn (JO L 320, 5.12.2009) | 62 |
| | * | Rectificare la Decizia 2010/320/UE a Consiliului din 8 iunie 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (JO L 145, 11.6.2010) | 63 |

Rectificări

*

Rectificare la Decizia 2009/894/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru mobilier din lemn (JO L 320, 5.12.2009)

(JO L 320, 5.12.2009)

62

*

Rectificare la Decizia 2010/320/UE a Consiliului din 8 iunie 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (JO L 145, 11.6.2010)

(JO L 145, 11.6.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 6 decembrie 2010

privind poziția ce urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul comitetului mixt înființat în temeiul Acordului între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, în ceea ce privește înlocuirea anexei II la acordul respectiv referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială

(2011/505/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 79 alineatul (2) litera (b), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere Decizia 2002/309/CE, Euratom a Consiliului și a Comisiei privind Acordul de cooperare științifică și tehnologică din 4 aprilie 2002 privind încheierea a șapte acorduri cu Confederația Elvețiană (1), în special articolul 2,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de-o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (2) („acordul”) a intrat în vigoare la 1 iunie 2002. |
| --- | --- |

(1)

Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de-o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (2) („acordul”) a intrat în vigoare la 1 iunie 2002.

| (2) | Acordul 18 din acord prevede că se pot adopta modificări, prin decizia comitetului mixt, printre altele în ceea ce privește anexa II la acord, referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială. |
| --- | --- |

(2)

Acordul 18 din acord prevede că se pot adopta modificări, prin decizia comitetului mixt, printre altele în ceea ce privește anexa II la acord, referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială.

| (3) | În vederea aplicării coerente și corecte a actelor juridice ale Uniunii și pentru a evita dificultăți de natură administrativă și, eventual, juridice, se impune modificarea anexei II la acord pentru a integra noile acte juridice ale Uniunii, care nu sunt menționate în prezent în acord. |
| --- | --- |

(3)

În vederea aplicării coerente și corecte a actelor juridice ale Uniunii și pentru a evita dificultăți de natură administrativă și, eventual, juridice, se impune modificarea anexei II la acord pentru a integra noile acte juridice ale Uniunii, care nu sunt menționate în prezent în acord.

| (4) | Pentru motive de claritate și de consecvență, anexa II la acord și protocolul la respectiva anexă ar trebui să fie codificate. |
| --- | --- |

(4)

Pentru motive de claritate și de consecvență, anexa II la acord și protocolul la respectiva anexă ar trebui să fie codificate.

| (5) | Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se aplică prezentei decizii. Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se aplică, de asemenea, prezentei decizii. |
| --- | --- |

(5)

Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se aplică prezentei decizii. Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se aplică, de asemenea, prezentei decizii.

| (6) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și cea a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, respectivele state membre nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu le revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu li se aplică. În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și cea a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, respectivele state membre nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu le revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu li se aplică. În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia și aceasta nu i se aplică.

| (7) | Angajamentele cuprinse în acord și care intră sub incidența părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu sunt obligatorii pentru Danemarca, Irlanda și Regatul Unit ca obligații în temeiul legislației Uniunii, dar continuă să se aplice ca obligații care decurg din cadrul unei înțelegeri între respectivele state membre și Confederația Elvețiană, |
| --- | --- |

(7)

Angajamentele cuprinse în acord și care intră sub incidența părții a treia titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu sunt obligatorii pentru Danemarca, Irlanda și Regatul Unit ca obligații în temeiul legislației Uniunii, dar continuă să se aplice ca obligații care decurg din cadrul unei înțelegeri între respectivele state membre și Confederația Elvețiană,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul comitetului mixt înființat în temeiul articolului 14 din Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de-o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor se întemeiază pe proiectul de decizie a comitetului mixt prevăzut în anexa I la prezenta decizie.

Articolul 2

Se aprobă declarația prevăzută în anexa II la prezenta decizie și se susține în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt, atunci când se adoptă decizia menționată la articolul 1.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

J. MILQUET

---

(1)  JO L 114, 30.4.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 114, 30.4.2002, p. 6.

2

---

ANEXA I

PROIECT

DECIZIA NR. .../2010 A COMITETULUI MIXT

înființat în temeiul Acordului între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor

din ...

de înlocuire a anexei II la respectivul acord referitoare la coordonarea sistemelor de securitate socială

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Acordul a fost semnat la 21 iunie 1999 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2002. |
| --- | --- |

(1)

Acordul a fost semnat la 21 iunie 1999 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2002.

| (2) | Anexa II la acord privind coordonarea sistemelor de securitate socială a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 din 6 iulie 2006 (1) și, în prezent, ar trebui actualizată pentru a se ține seama de noile acte juridice ale Uniunii Europene care au intrat în vigoare ulterior datei respective, în special Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2) și măsurile adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului menționat. |
| --- | --- |

(2)

Anexa II la acord privind coordonarea sistemelor de securitate socială a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 1/2006 din 6 iulie 2006 (1) și, în prezent, ar trebui actualizată pentru a se ține seama de noile acte juridice ale Uniunii Europene care au intrat în vigoare ulterior datei respective, în special Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2) și măsurile adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului menționat.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 a înlocuit Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială salariaților, persoanelor care desfășoară activități independente și membrilor familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (3). |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 a înlocuit Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială salariaților, persoanelor care desfășoară activități independente și membrilor familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (3).

| (4) | Din motive de claritate și logică, anexa II la acord și protocolul la anexa respectivă ar trebui să fie consolidate într-o versiune având forță juridică obligatorie, |
| --- | --- |

(4)

Din motive de claritate și logică, anexa II la acord și protocolul la anexa respectivă ar trebui să fie consolidate într-o versiune având forță juridică obligatorie,

| (5) | Anexa II la acord ar trebui să respecte evoluția actelor juridice relevante ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(5)

Anexa II la acord ar trebui să respecte evoluția actelor juridice relevante ale Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Acordul între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor (denumit în continuare „acordul”) se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se întocmește în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, textele fiind egal autentice.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

Adoptată la ..., ...

Pentru comitetul mixt

Președintele

Secretarii

ANEXĂ

„ANEXA II

COORDONAREA SISTEMELOR DE SECURITATE SOCIALĂ

Articolul 1

(1)   Părțile contractante convin, în ceea ce privește coordonarea sistemelor de securitate socială, să aplice între ele actele juridice ale Uniunii Europene menționate la secțiunea A din prezenta anexă, astfel cum au fost modificate de această secțiune sau norme echivalente acestor acte.

(2)   Termenii «stat membru» sau «state membre» care figurează în actele juridice menționate la secțiunea A din prezenta anexă se interpretează ca incluzând Elveția, în plus față de statele prevăzute de actele juridice relevante ale Uniunii Europene.

Articolul 2

(1)   În sensul aplicării dispozițiilor prezentei anexe, părțile contractante iau în considerare în mod corespunzător actele juridice ale Uniunii Europene menționate la secțiunea B din prezenta anexă.

(2)   În sensul aplicării dispozițiilor prezentei anexe, părțile contractante iau notă de actele juridice ale Uniunii Europene menționate la secțiunea C din prezenta anexă.

Articolul 3

(1)   Dispozițiile speciale privind dispozițiile tranzitorii privind asigurarea de șomaj pentru resortisanții anumitor state membre ale Uniunii Europene care dețin un permis de rezidență în Elveția valabil pe o perioadă mai mică de un an, privind alocațiile acordate de Elveția persoanelor neajutorate, precum și prestațiile din planul privind prestațiile ocupaționale aferente pensiei pentru bătrânețe, pensiei de urmaș și pensiei de invaliditate sunt prevăzute într-un protocol la prezenta anexă.

(2)   Protocolul face parte integrantă din prezenta anexă.

SECȚIUNEA A:   ACTE JURIDICE MENȚIONATE

| 1. | Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4 35), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 988/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, precum și de stabilire a conținutului anexelor sale (5 36).

  În sensul prezentului acord, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 se adaptează astfel:







  (a) | În secțiunea I din anexa I se adaugă următorul text:
  «Elveția

  Legislația cantonală privind avansurile aferente plăților de întreținere în temeiul articolului 131 alineatul (2) și al articolului 293 alineatul (2) din Legea federală civilă.» |
| --- | --- | --- |

1.

Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4 35), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 988/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, precum și de stabilire a conținutului anexelor sale (5 36).

În sensul prezentului acord, Regulamentul (CE) nr. 883/2004 se adaptează astfel:

(a)

În secțiunea I din anexa I se adaugă următorul text:

«Elveția

Legislația cantonală privind avansurile aferente plăților de întreținere în temeiul articolului 131 alineatul (2) și al articolului 293 alineatul (2) din Legea federală civilă.»

| (b) | În secțiunea II din anexa I se adaugă următorul text:
  «Elveția

  Alocațiile de naștere și alocațiile de adopție, în conformitate cu legislația cantonală relevantă în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Legea federală privind alocațiile de familie.» |
| --- | --- |

(b)

În secțiunea II din anexa I se adaugă următorul text:

«Elveția

Alocațiile de naștere și alocațiile de adopție, în conformitate cu legislația cantonală relevantă în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Legea federală privind alocațiile de familie.»

| (c) | În anexa II se adaugă următorul text:
  «Germania-Elveția







  (a) | Convenția privind securitatea socială din 25 februarie 1964, astfel cum a fost modificată prin convențiile complementare nr. 1 din 9 septembrie 1975 și nr. 2 din 2 martie 1989:






  (i) | punctul 9b alineatul (1) subpunctele 1-4 din Protocolul final (legislația aplicabilă și dreptul la prestații în natură pentru caz de boală pentru rezidenții exclavei germane din Büsingen); |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

În anexa II se adaugă următorul text:

«Germania-Elveția

(a)

Convenția privind securitatea socială din 25 februarie 1964, astfel cum a fost modificată prin convențiile complementare nr. 1 din 9 septembrie 1975 și nr. 2 din 2 martie 1989:

(i)

punctul 9b alineatul (1) subpunctele 1-4 din Protocolul final (legislația aplicabilă și dreptul la prestații în natură pentru caz de boală pentru rezidenții exclavei germane din Büsingen);

| (ii) | punctul 9e alineatul (1) litera (b) prima, a doua și a patra teză din Protocolul final (accesul la asigurarea voluntară de boală din Germania, prin relocare în Germania). |
| --- | --- |

(ii)

punctul 9e alineatul (1) litera (b) prima, a doua și a patra teză din Protocolul final (accesul la asigurarea voluntară de boală din Germania, prin relocare în Germania).

| (b) | Convenția privind asigurarea de șomaj din 20 octombrie 1982, astfel cum a fost modificată prin Protocolul adițional din 22 decembrie 1992:






  (i) | conform articolului 8 alineatul (5), Germania (teritoriul Büsingen) contribuie, cu o sumă echivalentă contribuției cantonale, în temeiul legislației elvețiene, la costul locurilor de muncă efective pentru promovarea măsurilor privind ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii care intră sub incidența acestei dispoziții. |
| --- | --- | --- |

(b)

Convenția privind asigurarea de șomaj din 20 octombrie 1982, astfel cum a fost modificată prin Protocolul adițional din 22 decembrie 1992:

(i)

conform articolului 8 alineatul (5), Germania (teritoriul Büsingen) contribuie, cu o sumă echivalentă contribuției cantonale, în temeiul legislației elvețiene, la costul locurilor de muncă efective pentru promovarea măsurilor privind ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii care intră sub incidența acestei dispoziții.

Spania-Elveția

Punctul 17 din Protocolul final la Convenția privind securitatea socială din 13 octombrie 1969, astfel cum a fost modificată prin Convenția complementară din 11 iunie 1982; conform acestei dispoziții, persoanele asigurate în baza sistemului spaniol sunt scutite de cerința de afiliere la sistemul elvețian de asigurări de boală.

Italia-Elveția

Articolul 9 alineatul (1) din Convenția privind securitatea socială din 14 decembrie 1962, astfel cum a fost modificată de Convenția complementară nr. 1 din 18 decembrie 1963, Acordul complementar din 4 iulie 1969, Protocolul adițional din 25 februarie 1974 și Acordul complementar nr. 2 din 2 aprilie 1980.»

| (d) | În anexa IV se adaugă următorul text:
  «Elveția» |
| --- | --- |

(d)

În anexa IV se adaugă următorul text:

«Elveția»

| (e) | În partea 1 din anexa VIII se adaugă următorul text:
  «Elveția

  Toate cererile de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate, în temeiul sistemului de bază (Legea federală privind asigurările de pensii pentru bătrânețe și pensii de urmaș, precum și Legea federală privind asigurarea de invaliditate) și pensiile pentru bătrânețe în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).» |
| --- | --- |

(e)

În partea 1 din anexa VIII se adaugă următorul text:

«Elveția

Toate cererile de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate, în temeiul sistemului de bază (Legea federală privind asigurările de pensii pentru bătrânețe și pensii de urmaș, precum și Legea federală privind asigurarea de invaliditate) și pensiile pentru bătrânețe în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).»

| (f) | În partea 2 din anexa VIII se adaugă următorul text:
  «Elveția

  Pensiile pentru bătrânețe, pensiile de urmaș și pensiile de invaliditate în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul obligatoriu de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).» |
| --- | --- |

(f)

În partea 2 din anexa VIII se adaugă următorul text:

«Elveția

Pensiile pentru bătrânețe, pensiile de urmaș și pensiile de invaliditate în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul obligatoriu de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).»

| (g) | În partea II din anexa IX se adaugă următorul text:
  «Elveția

  Pensiile pentru bătrânețe, pensiile de urmaș și pensiile de invaliditate în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul obligatoriu de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).» |
| --- | --- |

(g)

În partea II din anexa IX se adaugă următorul text:

«Elveția

Pensiile pentru bătrânețe, pensiile de urmaș și pensiile de invaliditate în cadrul sistemului obligatoriu de prestații ocupaționale (Legea federală privind sistemul obligatoriu de prestații ocupaționale pentru asigurările de pensii pentru bătrânețe, pensii de urmaș și pensii de invaliditate).»

| (h) | În anexa X se adaugă următorul text:






  «1. | Prestații suplimentare (Legea federală privind prestațiile suplimentare din 19 martie 1965) și prestații similare prevăzute de legislația cantonală. |
| --- | --- | --- |

(h)

În anexa X se adaugă următorul text:

«1.

Prestații suplimentare (Legea federală privind prestațiile suplimentare din 19 martie 1965) și prestații similare prevăzute de legislația cantonală.

| 2. | Pensii pentru situații dificile în baza asigurării de invaliditate (articolul 28 paragraful 1a din Legea federală privind asigurările de invaliditate din 19 iunie 1959, astfel cum a fost modificată la 7 octombrie 1994). |
| --- | --- |

2.

Pensii pentru situații dificile în baza asigurării de invaliditate (articolul 28 paragraful 1a din Legea federală privind asigurările de invaliditate din 19 iunie 1959, astfel cum a fost modificată la 7 octombrie 1994).

| 3. | Prestații necontributive de tip mixt prevăzute de legislația cantonală pentru situații de șomaj. |
| --- | --- |

3.

Prestații necontributive de tip mixt prevăzute de legislația cantonală pentru situații de șomaj.

| 4. | Pensii necontributive extraordinare de invaliditate pentru persoanele cu handicap (articolul 39 din Legea federală privind asigurările de invaliditate din 19 iunie 1959) care, înainte de incapacitatea acestora de a munci, nu au făcut obiectul legislației elvețiene în baza unei activități prestate în calitate de persoană salariată sau persoană independentă.» |
| --- | --- |

4.

Pensii necontributive extraordinare de invaliditate pentru persoanele cu handicap (articolul 39 din Legea federală privind asigurările de invaliditate din 19 iunie 1959) care, înainte de incapacitatea acestora de a munci, nu au făcut obiectul legislației elvețiene în baza unei activități prestate în calitate de persoană salariată sau persoană independentă.»

| (i) | În anexa XI se adaugă următorul text:
  «Elveția







  1. | Articolul 2 din Legea federală privind asigurările de pensii pentru bătrânețe și pensii de urmaș și articolul 1 din Legea federală privind asigurarea de invaliditate, care reglementează asigurarea voluntară în aceste clase de asigurare pentru resortisanții elvețieni care sunt rezidenți ai unor state care nu intră sub incidența prezentului acord, se aplică persoanelor care sunt rezidente în afara Elveției și care sunt resortisanți ai celorlalte state cărora li se aplică prezentul acord, precum și refugiaților și apatrizilor cu reședința pe teritoriul acestor state, în cazul în care aceste persoane se afiliază la un sistem voluntar de asigurare în termen de cel mult un an de la data la care au încetat să dețină o asigurare de pensie pentru bătrânețe, pensie de urmaș și pensie de invaliditate după o perioadă continuă de asigurare de cel puțin cinci ani. |
| --- | --- | --- |

(i)

În anexa XI se adaugă următorul text:

«Elveția

1.

Articolul 2 din Legea federală privind asigurările de pensii pentru bătrânețe și pensii de urmaș și articolul 1 din Legea federală privind asigurarea de invaliditate, care reglementează asigurarea voluntară în aceste clase de asigurare pentru resortisanții elvețieni care sunt rezidenți ai unor state care nu intră sub incidența prezentului acord, se aplică persoanelor care sunt rezidente în afara Elveției și care sunt resortisanți ai celorlalte state cărora li se aplică prezentul acord, precum și refugiaților și apatrizilor cu reședința pe teritoriul acestor state, în cazul în care aceste persoane se afiliază la un sistem voluntar de asigurare în termen de cel mult un an de la data la care au încetat să dețină o asigurare de pensie pentru bătrânețe, pensie de urmaș și pensie de invaliditate după o perioadă continuă de asigurare de cel puțin cinci ani.

| 2. | În cazul în care o persoană încetează să mai fie asigurată în cadrul unui sistem elvețian de asigurări de pensii pentru bătrânețe, de urmaș și de invaliditate după o perioadă continuă de asigurare de cel puțin cinci ani, aceasta are în continuare dreptul de a fi asigurată cu acordul angajatorului, în cazul în care lucrează într-un stat căruia nu i se aplică prezentul acord pentru un angajator din Elveția și în cazul în care depune o cerere în acest sens în termen de șase luni de la data la care a încetat să mai fie asigurată. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care o persoană încetează să mai fie asigurată în cadrul unui sistem elvețian de asigurări de pensii pentru bătrânețe, de urmaș și de invaliditate după o perioadă continuă de asigurare de cel puțin cinci ani, aceasta are în continuare dreptul de a fi asigurată cu acordul angajatorului, în cazul în care lucrează într-un stat căruia nu i se aplică prezentul acord pentru un angajator din Elveția și în cazul în care depune o cerere în acest sens în termen de șase luni de la data la care a încetat să mai fie asigurată.

| 3. | Asigurarea obligatorie în cadrul asigurării de boală în Elveția și eventualele scutiri






  (a) | Dispozițiile legale elvețiene care reglementează asigurările obligatorii de boală se aplică următoarelor persoane care nu sunt rezidente în Elveția:






  (i) | persoanele care intră sub incidența legislației elvețiene, în temeiul titlului II din regulament; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Asigurarea obligatorie în cadrul asigurării de boală în Elveția și eventualele scutiri

(a)

Dispozițiile legale elvețiene care reglementează asigurările obligatorii de boală se aplică următoarelor persoane care nu sunt rezidente în Elveția:

(i)

persoanele care intră sub incidența legislației elvețiene, în temeiul titlului II din regulament;

| (ii) | persoanele pentru care Elveția suportă costurile prestațiilor, în conformitate cu articolele 24, 25 și 26 din regulament; |
| --- | --- |

(ii)

persoanele pentru care Elveția suportă costurile prestațiilor, în conformitate cu articolele 24, 25 și 26 din regulament;

| (iii) | persoanele care beneficiază de indemnizații de șomaj în baza unei asigurări elvețiene; |
| --- | --- |

(iii)

persoanele care beneficiază de indemnizații de șomaj în baza unei asigurări elvețiene;

| (iv) | membrii de familie ai persoanelor menționate la punctele (i) și (iii) sau ai persoanelor care prestează o activitate salariată sau independentă și sunt rezidente în Elveția, fiind asigurate în cadrul sistemului elvețian de asigurări de boală, în afara cazului în care acești membri de familie au rezidența în unul dintre următoarele state: Danemarca, Spania, Ungaria, Portugalia, Suedia sau Regatul Unit; |
| --- | --- |

(iv)

membrii de familie ai persoanelor menționate la punctele (i) și (iii) sau ai persoanelor care prestează o activitate salariată sau independentă și sunt rezidente în Elveția, fiind asigurate în cadrul sistemului elvețian de asigurări de boală, în afara cazului în care acești membri de familie au rezidența în unul dintre următoarele state: Danemarca, Spania, Ungaria, Portugalia, Suedia sau Regatul Unit;

| (v) | membrii de familie ai persoanelor menționate la punctul (ii) sau ai unui pensionar cu reședința în Elveția, care este asigurat în cadrul sistemului elvețian de asigurări de boală, în afara cazului în care acești membri de familie sunt rezidenți în unul dintre următoarele state: Danemarca, Portugalia, Suedia sau Regatul Unit. |
| --- | --- |

(v)

membrii de familie ai persoanelor menționate la punctul (ii) sau ai unui pensionar cu reședința în Elveția, care este asigurat în cadrul sistemului elvețian de asigurări de boală, în afara cazului în care acești membri de familie sunt rezidenți în unul dintre următoarele state: Danemarca, Portugalia, Suedia sau Regatul Unit.

Sunt considerați membri de familie acele persoane care sunt definite ca membri de familie în conformitate cu legislația statului de rezidență.

| (b) | Persoanele menționate la litera (a) au posibilitatea, la cerere, să fie scutite de asigurarea obligatorie în cazul în care își au reședința într-unul dintre următoarele state și dacă pot dovedi că sunt eligibile de o acoperire în caz de boală: Germania, Franța, Italia, Austria și, cu privire la persoanele menționate la litera (a) punctele (iv) și (v), Finlanda și, cu privire la persoanele menționate la litera (a) punctul (ii), Portugalia.
  Această cerere:






  (aa) | trebuie depusă în termen de trei luni de la data la care intră în vigoare obligația de a contracta o asigurare în Elveția; în cazul în care, în situații motivate, cererea este depusă după acest termen, scutirea produce efecte de la data la care începe obligația de asigurare; |
| --- | --- | --- |

(b)

Persoanele menționate la litera (a) au posibilitatea, la cerere, să fie scutite de asigurarea obligatorie în cazul în care își au reședința într-unul dintre următoarele state și dacă pot dovedi că sunt eligibile de o acoperire în caz de boală: Germania, Franța, Italia, Austria și, cu privire la persoanele menționate la litera (a) punctele (iv) și (v), Finlanda și, cu privire la persoanele menționate la litera (a) punctul (ii), Portugalia.

Această cerere:

(aa)

trebuie depusă în termen de trei luni de la data la care intră în vigoare obligația de a contracta o asigurare în Elveția; în cazul în care, în situații motivate, cererea este depusă după acest termen, scutirea produce efecte de la data la care începe obligația de asigurare;

| (bb) | se aplică tuturor membrilor de familie care sunt rezidenți în același stat. |
| --- | --- |

(bb)

se aplică tuturor membrilor de familie care sunt rezidenți în același stat.

| 4. | În cazul în care o persoană care intră sub incidența dispozițiilor legale elvețiene prevăzute la titlul II din regulament face obiectul, în aplicarea dispozițiilor de la punctul 3 litera (b) și cu privire la asigurarea de boală, dispozițiilor legale ale altui stat prevăzut de acest acord, costurile acestor prestații în natură pentru accidente neocupaționale se repartizează în mod egal între asigurătorul elvețian pentru accidente ocupaționale și neocupaționale și pentru boli industriale și instituția de asigurări de boală competentă, atunci când există un drept la prestații în natură în raport cu ambele organisme. Asigurătorul elvețian pentru accidente ocupaționale și neocupaționale și boli industriale suportă toate costurile în eventualitatea unor accidente ocupaționale, accidente intervenite pe drumul către locul de muncă sau boli industriale, chiar dacă există un drept la prestații de la un organism de asigurări de boală din țara de rezidență. |
| --- | --- |

4.

În cazul în care o persoană care intră sub incidența dispozițiilor legale elvețiene prevăzute la titlul II din regulament face obiectul, în aplicarea dispozițiilor de la punctul 3 litera (b) și cu privire la asigurarea de boală, dispozițiilor legale ale altui stat prevăzut de acest acord, costurile acestor prestații în natură pentru accidente neocupaționale se repartizează în mod egal între asigurătorul elvețian pentru accidente ocupaționale și neocupaționale și pentru boli industriale și instituția de asigurări de boală competentă, atunci când există un drept la prestații în natură în raport cu ambele organisme. Asigurătorul elvețian pentru accidente ocupaționale și neocupaționale și boli industriale suportă toate costurile în eventualitatea unor accidente ocupaționale, accidente intervenite pe drumul către locul de muncă sau boli industriale, chiar dacă există un drept la prestații de la un organism de asigurări de boală din țara de rezidență.

| 5. | Persoanele active, însă nerezidente în Elveția și care beneficiază de o asigurare legală în statul lor de rezidență, în conformitate cu punctul 3 litera (b), precum și membrii de familie ai acestora beneficiază de dispozițiile articolului 19 din regulament pe perioada șederii în Elveția. |
| --- | --- |

5.

Persoanele active, însă nerezidente în Elveția și care beneficiază de o asigurare legală în statul lor de rezidență, în conformitate cu punctul 3 litera (b), precum și membrii de familie ai acestora beneficiază de dispozițiile articolului 19 din regulament pe perioada șederii în Elveția.

| 6. | În vederea aplicării articolelor 18, 19, 20 și 27 din regulament în Elveția, asigurătorul competent suportă toate costurile facturate. |
| --- | --- |

6.

În vederea aplicării articolelor 18, 19, 20 și 27 din regulament în Elveția, asigurătorul competent suportă toate costurile facturate.

| 7. | Perioadele definitive de asigurare pentru indemnizații zilnice în cadrul sistemului de asigurări al unui alt stat căruia i se aplică prezentul acord se iau în calcul la reducerea sau la creșterea unei eventuale rezerve de asigurări pentru indemnizații zilnice în caz de maternitate sau de boală, atunci când persoana contractează o asigurare la un asigurător elvețian în termen de trei luni de la încetarea asigurării contractate într-o altă țară. |
| --- | --- |

7.

Perioadele definitive de asigurare pentru indemnizații zilnice în cadrul sistemului de asigurări al unui alt stat căruia i se aplică prezentul acord se iau în calcul la reducerea sau la creșterea unei eventuale rezerve de asigurări pentru indemnizații zilnice în caz de maternitate sau de boală, atunci când persoana contractează o asigurare la un asigurător elvețian în termen de trei luni de la încetarea asigurării contractate într-o altă țară.

| 8. | În cazul în care o persoană care a depus o activitate remunerată sau independentă în Elveția pentru a-și acoperi cerințele vitale și-a încetat activitatea din cauza unui accident sau din cauza bolii și nu mai intră sub incidența legislației elvețiene privind asigurarea de invaliditate, se consideră că persoana respectivă este acoperită de această asigurare în sensul eligibilității pentru măsuri de reabilitare până la plata pensiei de invaliditate și pe toată durata în care beneficiază de aceste măsuri, cu condiția să nu se fi angajat într-o nouă activitate în afara Elveției.» |
| --- | --- |

8.

În cazul în care o persoană care a depus o activitate remunerată sau independentă în Elveția pentru a-și acoperi cerințele vitale și-a încetat activitatea din cauza unui accident sau din cauza bolii și nu mai intră sub incidența legislației elvețiene privind asigurarea de invaliditate, se consideră că persoana respectivă este acoperită de această asigurare în sensul eligibilității pentru măsuri de reabilitare până la plata pensiei de invaliditate și pe toată durata în care beneficiază de aceste măsuri, cu condiția să nu se fi angajat într-o nouă activitate în afara Elveției.»

| 2. | Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (6).

  În sensul prezentului acord, Regulamentul (CE) nr. 987/2009 se adaptează astfel:







  (a) | În anexa 1 se adaugă următorul text:
  «Acord între Elveția și Franța din 26 octombrie 2004 de stabilire a prevederilor speciale pentru rambursarea prestațiilor de asistență medicală.
  Acord între Elveția și Italia din 20 decembrie 2005 de stabilire a prevederilor speciale pentru rambursarea prestațiilor de asistență medicală.» |
| --- | --- | --- |

2.

Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (6).

În sensul prezentului acord, Regulamentul (CE) nr. 987/2009 se adaptează astfel:

(a)

În anexa 1 se adaugă următorul text:

«Acord între Elveția și Franța din 26 octombrie 2004 de stabilire a prevederilor speciale pentru rambursarea prestațiilor de asistență medicală.

Acord între Elveția și Italia din 20 decembrie 2005 de stabilire a prevederilor speciale pentru rambursarea prestațiilor de asistență medicală.»

| 3. | Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (7), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 592/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 (8), astfel cum se aplica între Elveția și statele membre anterior intrării în vigoare a prezentei decizii și atunci când sunt menționate în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 sau Regulamentul (CE) nr. 987/2009 sau atunci când se referă la cazuri care au avut loc în trecut. |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (7), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 592/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 (8), astfel cum se aplica între Elveția și statele membre anterior intrării în vigoare a prezentei decizii și atunci când sunt menționate în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 sau Regulamentul (CE) nr. 987/2009 sau atunci când se referă la cazuri care au avut loc în trecut.

| 4. | Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului din 21 martie 1972 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (9), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 120/2009 al Comisiei din 9 februarie 2009 (10), astfel cum se aplica între Elveția și statele membre anterior intrării în vigoare a prezentei decizii și atunci când sunt menționate în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 sau Regulamentul (CE) nr. 987/2009 sau atunci când se referă la cazuri care au avut loc în trecut. |
| --- | --- |

4.

Regulamentul (CEE) nr. 574/72 al Consiliului din 21 martie 1972 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității (9), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 120/2009 al Comisiei din 9 februarie 2009 (10), astfel cum se aplica între Elveția și statele membre anterior intrării în vigoare a prezentei decizii și atunci când sunt menționate în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 sau Regulamentul (CE) nr. 987/2009 sau atunci când se referă la cazuri care au avut loc în trecut.

| 5. | Directiva 98/49/CE a Consiliului din 29 iunie 1998 privind protecția dreptului la pensie suplimentară al lucrătorilor salariați și al lucrătorilor care desfășoară activități independente care se deplasează în cadrul Comunității (11). |
| --- | --- |

5.

Directiva 98/49/CE a Consiliului din 29 iunie 1998 privind protecția dreptului la pensie suplimentară al lucrătorilor salariați și al lucrătorilor care desfășoară activități independente care se deplasează în cadrul Comunității (11).

SECȚIUNEA B:   ACTE JURIDICE PE CARE PĂRȚILE CONTRACTANTE TREBUIE SĂ LE IA ÎN CONSIDERARE

| 1. | Decizia nr. A1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la stabilirea unei proceduri de dialog și de conciliere referitoare la valabilitatea documentelor, stabilirea legislației aplicabile și stabilirea prestațiilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (12). |
| --- | --- |

1.

Decizia nr. A1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la stabilirea unei proceduri de dialog și de conciliere referitoare la valabilitatea documentelor, stabilirea legislației aplicabile și stabilirea prestațiilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

| 2. | Decizia nr. A2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind legislația aplicabilă lucrătorilor detașați și lucrătorilor care desfășoară temporar o activitate independentă în afara statului competent (13). |
| --- | --- |

2.

Decizia nr. A2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind legislația aplicabilă lucrătorilor detașați și lucrătorilor care desfășoară temporar o activitate independentă în afara statului competent (13).

| 3. | Decizia nr. A3 din 17 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cumularea perioadelor de detașare neîntreruptă, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (14). |
| --- | --- |

3.

Decizia nr. A3 din 17 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cumularea perioadelor de detașare neîntreruptă, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (14).

| 4. | Decizia nr. E1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la dispozițiile practice pentru perioada tranzitorie pentru schimbul de date prin mijloace electronice la care se referă articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (15). |
| --- | --- |

4.

Decizia nr. E1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la dispozițiile practice pentru perioada tranzitorie pentru schimbul de date prin mijloace electronice la care se referă articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (15).

| 5. | Decizia nr. F1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolului 68 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele prioritare în eventualitatea suprapunerii prestațiilor de familie (16). |
| --- | --- |

5.

Decizia nr. F1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolului 68 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele prioritare în eventualitatea suprapunerii prestațiilor de familie (16).

| 6. | Decizia nr. H1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cadrul pentru tranziția de la Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și (CEE) nr. 574/72 ale Consiliului la Regulamentele (CE) nr. 883/2004 și (CE) nr. 987/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și aplicarea deciziilor și recomandărilor Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (17). |
| --- | --- |

6.

Decizia nr. H1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cadrul pentru tranziția de la Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și (CEE) nr. 574/72 ale Consiliului la Regulamentele (CE) nr. 883/2004 și (CE) nr. 987/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului și aplicarea deciziilor și recomandărilor Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (17).

| 7. | Decizia nr. H2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la normele de funcționare și alcătuirea Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (18). |
| --- | --- |

7.

Decizia nr. H2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la normele de funcționare și alcătuirea Comisiei tehnice pentru prelucrarea datelor a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (18).

| 8. | Decizia nr. H3 din 15 octombrie 2009 a Comisiei administrative privind coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la datele care vor fi luate în considerare la stabilirea coeficienților de conversie prevăzuți la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (19). |
| --- | --- |

8.

Decizia nr. H3 din 15 octombrie 2009 a Comisiei administrative privind coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la datele care vor fi luate în considerare la stabilirea coeficienților de conversie prevăzuți la articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (19).

| 9. | Decizia nr. H4 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la normele de funcționare și alcătuirea Consiliului de audit a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (20). |
| --- | --- |

9.

Decizia nr. H4 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la normele de funcționare și alcătuirea Consiliului de audit a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială (20).

| 10. | Decizia nr. H5 din 18 martie 2010 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cooperarea pentru combaterea fraudei și la erorile din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială (21). |
| --- | --- |

10.

Decizia nr. H5 din 18 martie 2010 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la cooperarea pentru combaterea fraudei și la erorile din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială (21).

| 11. | Decizia nr. P1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolului 50 alineatul (4), articolul 58 și articolul 87 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prestațiile de invaliditate, de limită de vârstă și de urmaș (22). |
| --- | --- |

11.

Decizia nr. P1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea articolului 50 alineatul (4), articolul 58 și articolul 87 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește prestațiile de invaliditate, de limită de vârstă și de urmaș (22).

| 12. | Decizia nr. S1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la Cardul european de asigurări de sănătate (23). |
| --- | --- |

12.

Decizia nr. S1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la Cardul european de asigurări de sănătate (23).

| 13. | Decizia nr. S2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la Cardul european de asigurări de sănătate (24). |
| --- | --- |

13.

Decizia nr. S2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la Cardul european de asigurări de sănătate (24).

| 14. | Decizia nr. S3 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la stabilirea prestațiilor prevăzute de articolul 19 alineatul (1) și articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și articolul 25 punctul A subpunctul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (25). |
| --- | --- |

14.

Decizia nr. S3 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la stabilirea prestațiilor prevăzute de articolul 19 alineatul (1) și articolul 27 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului și articolul 25 punctul A subpunctul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (25).

| 15. | Decizia nr. S4 din 2 octombrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială privind procedurile de rambursare pentru punerea în aplicare a articolelor 35 și 41 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (26). |
| --- | --- |

15.

Decizia nr. S4 din 2 octombrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială privind procedurile de rambursare pentru punerea în aplicare a articolelor 35 și 41 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (26).

| 16. | Decizia nr. S5 din 2 octombrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea conceptului de „prestații în natură” în caz de boală sau de maternitate, astfel cum este definit la articolul 1 litera (va) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în temeiul articolelor 17, 19, 20, 22, al articolului 24 alineatul (1), al articolelor 25 și 26, al articolului 27 alineatele (1), (3), (4) și (5), al articolelor 28 și 34 și al articolului 36 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și privind calcularea sumelor care urmează să fie rambursate în conformitate cu articolele 62, 63 și 64 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (27). |
| --- | --- |

16.

Decizia nr. S5 din 2 octombrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la interpretarea conceptului de „prestații în natură” în caz de boală sau de maternitate, astfel cum este definit la articolul 1 litera (va) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în temeiul articolelor 17, 19, 20, 22, al articolului 24 alineatul (1), al articolelor 25 și 26, al articolului 27 alineatele (1), (3), (4) și (5), al articolelor 28 și 34 și al articolului 36 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și privind calcularea sumelor care urmează să fie rambursate în conformitate cu articolele 62, 63 și 64 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (27).

| 17. | Decizia nr. S6 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la înregistrarea în statul membru de reședință în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 și întocmirea evidențelor prevăzute la articolul 64 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 (28). |
| --- | --- |

17.

Decizia nr. S6 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la înregistrarea în statul membru de reședință în temeiul articolului 24 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 și întocmirea evidențelor prevăzute la articolul 64 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 (28).

| 18. | Decizia nr. S7 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la tranziția de la Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și nr. 574/72 la Regulamentele (CE) nr. 883/2004 și (CE) nr. 987/2009 și aplicarea procedurilor de rambursare (29). |
| --- | --- |

18.

Decizia nr. S7 din 22 decembrie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la tranziția de la Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și nr. 574/72 la Regulamentele (CE) nr. 883/2004 și (CE) nr. 987/2009 și aplicarea procedurilor de rambursare (29).

| 19. | Decizia nr. U1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind creșterile prestațiilor de șomaj pentru membrii de familie aflați în întreținere (30). |
| --- | --- |

19.

Decizia nr. U1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind creșterile prestațiilor de șomaj pentru membrii de familie aflați în întreținere (30).

| 20. | Decizia nr. U2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la domeniul de aplicare al articolului 65 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind dreptul la indemnizații de șomaj al persoanelor aflate în șomaj total, altele decât lucrătorii frontalieri care au avut reședința pe teritoriul unui stat membru, altul decât statul membru competent, pe parcursul ultimei lor activități salariate sau independente (31). |
| --- | --- |

20.

Decizia nr. U2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la domeniul de aplicare al articolului 65 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind dreptul la indemnizații de șomaj al persoanelor aflate în șomaj total, altele decât lucrătorii frontalieri care au avut reședința pe teritoriul unui stat membru, altul decât statul membru competent, pe parcursul ultimei lor activități salariate sau independente (31).

| 21. | Decizia nr. U3 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la domeniul de aplicare al conceptului de «șomaj parțial» aplicabil persoanelor aflate în șomaj la care se referă articolele 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (32). |
| --- | --- |

21.

Decizia nr. U3 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la domeniul de aplicare al conceptului de «șomaj parțial» aplicabil persoanelor aflate în șomaj la care se referă articolele 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (32).

SECȚIUNEA C:   ACTE JURIDICE DE CARE PĂRȚILE CONTRACTANTE TREBUIE SĂ IA NOTĂ

| 1. | Recomandarea nr. U1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la legislația aplicabilă persoanelor aflate în șomaj angajate într-o activitate profesională cu normă redusă sau activitate comercială într-un stat membru, altul decât statul membru de rezidență (33). |
| --- | --- |

1.

Recomandarea nr. U1 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la legislația aplicabilă persoanelor aflate în șomaj angajate într-o activitate profesională cu normă redusă sau activitate comercială într-un stat membru, altul decât statul membru de rezidență (33).

| 2. | Recomandarea nr. U2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la aplicarea articolului 64 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în cazul persoanelor aflate în șomaj care își însoțesc soții/soțiile sau partenerii conjugali care prestează o activitate o activitate profesională sau comercială într-un stat membru, altul decât statul competent (34). |
| --- | --- |

2.

Recomandarea nr. U2 din 12 iunie 2009 a Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială cu privire la aplicarea articolului 64 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în cazul persoanelor aflate în șomaj care își însoțesc soții/soțiile sau partenerii conjugali care prestează o activitate o activitate profesională sau comercială într-un stat membru, altul decât statul competent (34).

PROTOCOL

la anexa II la acord

I.   Asigurarea de șomaj

Următoarele dispoziții se aplică lucrătorilor care sunt resortisanți ai Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Republicii Ungare, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace până la 30 aprilie 2011, precum și lucrătorilor care sunt resortisanți ai Republicii Bulgaria și României până la 31 mai 2016.

| 1. | Următoarele norme se aplică în ceea ce privește asigurarea de șomaj pentru lucrătorii care dețin un permis de rezidență cu o perioadă de valabilitate mai mică de un an:






  1.1. | Numai lucrătorii care au plătit contribuții în Elveția pe perioada minimă impusă de Legea federală privind asigurările de șomaj și indemnizațiile în caz de insolvență (Loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI) (4 35) și care îndeplinesc, de asemenea, celelalte condiții de eligibilitate pentru indemnizația de șomaj au dreptul la prestații de asigurări de șomaj prevăzute de asigurările de șomaj în condițiile legii. |
| --- | --- | --- |

1.

Următoarele norme se aplică în ceea ce privește asigurarea de șomaj pentru lucrătorii care dețin un permis de rezidență cu o perioadă de valabilitate mai mică de un an:

1.1.

Numai lucrătorii care au plătit contribuții în Elveția pe perioada minimă impusă de Legea federală privind asigurările de șomaj și indemnizațiile în caz de insolvență (Loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI) (4 35) și care îndeplinesc, de asemenea, celelalte condiții de eligibilitate pentru indemnizația de șomaj au dreptul la prestații de asigurări de șomaj prevăzute de asigurările de șomaj în condițiile legii.

| 1.2. | O parte dintre contribuțiile percepute pentru lucrătorii a căror perioadă de cotizare este prea scurtă pentru a avea dreptul la indemnizație de șomaj în Elveția în baza punctului 1.1 se rambursează statelor lor de origine în conformitate cu dispozițiile punctului 1.3 pentru a contribui la costul prestațiilor acordate acestor lucrători în eventualitatea șomajului complet; acești lucrători nu vor mai avea drept la această indemnizație în caz de șomaj complet în Elveția. Cu toate acestea, lucrătorii vor avea drept la indemnizații în caz de condiții meteorologice nefavorabile și de insolvabilitate a angajatorului. Indemnizațiile în caz de șomaj complet se plătesc de către statul de origine, cu condiția ca lucrătorii în cauză să se declare disponibili pentru încadrare în muncă. Perioadele de asigurare încheiate în Elveția se iau în calcul ca și cum ar fi fost încheiate în statul de origine. |
| --- | --- |

1.2.

O parte dintre contribuțiile percepute pentru lucrătorii a căror perioadă de cotizare este prea scurtă pentru a avea dreptul la indemnizație de șomaj în Elveția în baza punctului 1.1 se rambursează statelor lor de origine în conformitate cu dispozițiile punctului 1.3 pentru a contribui la costul prestațiilor acordate acestor lucrători în eventualitatea șomajului complet; acești lucrători nu vor mai avea drept la această indemnizație în caz de șomaj complet în Elveția. Cu toate acestea, lucrătorii vor avea drept la indemnizații în caz de condiții meteorologice nefavorabile și de insolvabilitate a angajatorului. Indemnizațiile în caz de șomaj complet se plătesc de către statul de origine, cu condiția ca lucrătorii în cauză să se declare disponibili pentru încadrare în muncă. Perioadele de asigurare încheiate în Elveția se iau în calcul ca și cum ar fi fost încheiate în statul de origine.

| 1.3. | Partea din contribuțiile percepute pentru lucrătorii la care se face trimitere în articolul 1.2 se rambursează anual în conformitate cu următoarele dispoziții:






  (a) | contribuțiile totale ale acestor lucrători se calculează, pentru fiecare țară, pe baza numărului anual de lucrători salariați și a contribuțiilor anuale medii plătite pentru fiecare lucrător (contribuții ale angajatorului și ale angajatului); |
| --- | --- | --- |

1.3.

Partea din contribuțiile percepute pentru lucrătorii la care se face trimitere în articolul 1.2 se rambursează anual în conformitate cu următoarele dispoziții:

(a)

contribuțiile totale ale acestor lucrători se calculează, pentru fiecare țară, pe baza numărului anual de lucrători salariați și a contribuțiilor anuale medii plătite pentru fiecare lucrător (contribuții ale angajatorului și ale angajatului);

| (b) | din suma calculată în acest mod, o parte corespunzând cotei relative reprezentată de indemnizația de șomaj ca procent din toate indemnizațiile prevăzute la punctul 1.2 se rambursează statelor de origine ale lucrătorilor, iar o parte este reținută de Elveția ca rezervă pentru indemnizații ulterioare (5 36); |
| --- | --- |

(b)

din suma calculată în acest mod, o parte corespunzând cotei relative reprezentată de indemnizația de șomaj ca procent din toate indemnizațiile prevăzute la punctul 1.2 se rambursează statelor de origine ale lucrătorilor, iar o parte este reținută de Elveția ca rezervă pentru indemnizații ulterioare (5 36);

| (c) | Elveția transmite în fiecare an situația contribuțiilor rambursate. În cazul în care statele de origine solicită acest lucru, în situație se menționează bazele de calcul și sumele rambursate. Statele de origine comunică anual Elveției numărul de beneficiari ai indemnizației de șomaj, astfel cum este prevăzută la punctul 1.2. |
| --- | --- |

(c)

Elveția transmite în fiecare an situația contribuțiilor rambursate. În cazul în care statele de origine solicită acest lucru, în situație se menționează bazele de calcul și sumele rambursate. Statele de origine comunică anual Elveției numărul de beneficiari ai indemnizației de șomaj, astfel cum este prevăzută la punctul 1.2.

| 2. | În cazul în care un stat membru care intră sub incidența acestor dispoziții întâmpină dificultăți privind încetarea sistemului de rambursare a contribuțiilor sau în cazul în care Elveția întâmpină dificultăți privind sistemul de cumulare, oricare dintre părțile contractante poate sesiza Comitetul mixt cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care un stat membru care intră sub incidența acestor dispoziții întâmpină dificultăți privind încetarea sistemului de rambursare a contribuțiilor sau în cazul în care Elveția întâmpină dificultăți privind sistemul de cumulare, oricare dintre părțile contractante poate sesiza Comitetul mixt cu privire la această chestiune.

II.   Alocații pentru persoanele neajutorate

Alocațiile acordate persoanelor neajutorate în temeiul Legii federale din 19 iunie 1959 privind asigurarea de invaliditate (LAI) și al Legii federale din 20 decembrie 1946 privind pensiile pentru bătrânețe și pensiile de urmaș (LAVS), astfel cum au fost modificate la 8 octombrie 1999 se acordă numai în cazul în care persoanele respective sunt rezidente în Elveția.

III.   Sistemul de prestații ocupaționale privind pensiile pentru bătrânețe, de urmaș și de invaliditate

Fără a aduce atingere articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului, beneficiile legitime prevăzute de Legea federală privind libera trecere în cadrul sistemului de prestații ocupaționale cu privire la pensiile pentru bătrânețe, de urmaș și de invaliditate (Loi fédérale sur le libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et invalidité) din 17 decembrie 1993 se plătesc la cerere oricărei persoane salariate sau care desfășoară o activitate independentă care intenționează să părăsească definitiv Elveția și care, în temeiul titlului II din regulament, nu va mai intra sub incidența legislației elvețiene, cu condiția ca aceste persoane să părăsească Elveția în termen de cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului acord”.

---

(1)  JO L 270, 29.9.2006, p. 67.

1

(2)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 149, 5.7.1971, p. 2.

3

(4)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

4

(5)  JO L 284, 30.10.2009, p. 43.

5

(6)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

6

(7)  JO L 149, 5.7.1971, p. 2.

7

(8)  JO L 177, 4.7.2008, p. 1.

8

(9)  JO L 74, 27.3.1972, p. 1.

9

(10)  JO L 39, 10.2.2009, p. 29.

10

(11)  JO L 209, 25.7.1998, p. 46.

11

(12)  JO C 106, 24.4.2010, p. 1.

12

(13)  JO C 106, 24.4.2010, p. 5.

13

(14)  JO C 149, 8.6.2010, p. 3.

14

(15)  JO C 106, 24.4.2010, p. 9.

15

(16)  JO C 106, 24.4.2010, p. 11.

16

(17)  JO C 106, 24.4.2010, p. 13.

17

(18)  JO C 106, 24.4.2010, p. 17.

18

(19)  JO C 106, 24.4.2010, p. 56.

19

(20)  JO C 107, 27.4.2010, p. 3.

20

(21)  JO C 149, 8.6.2010, p. 5.

21

(22)  JO C 106, 24.4.2010, p. 21.

22

(23)  JO C 106, 24.4.2010, p. 23.

23

(24)  JO C 106, 24.4.2010, p. 26.

24

(25)  JO C 106, 24.4.2010, p. 40.

25

(26)  JO C 106, 24.4.2010, p. 52.

26

(27)  JO C 106, 24.4.2010, p. 54.

27

(28)  JO C 107, 27.4.2010, p. 6.

28

(29)  JO C 107, 27.4.2010, p. 8.

29

(30)  JO C 106, 24.4.2010, p. 42.

30

(31)  JO C 106, 24.4.2010, p. 43.

31

(32)  JO C 106, 24.4.2010, p. 45.

32

(33)  JO C 106, 24.4.2010, p. 49.

33

(34)  JO C 106, 24.4.2010, p. 51.

34

(35)  În prezent, 12 luni.

35

(36)  Contribuțiile rambursate pentru lucrători care își vor exercita dreptul la indemnizația de șomaj în Elveția după ce au plătit contribuții timp de cel puțin 12 luni – pe parcursul mai multor perioade de rezidență – în termen de doi ani.

36

---

ANEXA II

DECLARAȚIE

cu privire la Declarația referitoare la participarea Elveției în comitete

Comisia administrativă pentru securitatea socială a lucrătorilor imigranți menționată la a doua liniuță din Declarația referitoare la participarea Elveției în comitete (JO L 114, 30.4.2002, p. 72), a fost redenumită Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială prin articolul 71 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului.

---

REGULAMENTE

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/12

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 817/2011 AL COMISIEI

din 11 august 2011

de interzicere a pescuitului de brosme în apele UE și internaționale din zonele V, VI și VII de către navele care arborează pavilionul Franței

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2) stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzice începând de la data stabilită în anexă. În particular, după această dată se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Franța |
| Stoc | USK/567EI. |
| Specie | Brosme (Brosme brosme) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele V, VI și VII |
| Dată | 9.7.2011 |

Nr.

26/T&Q

Stat membru

Franța

Stoc

USK/567EI.

Specie

Brosme (Brosme brosme)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele V, VI și VII

Dată

9.7.2011

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/14

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 818/2011 AL COMISIEI

din 11 august 2011

de interzicere a pescuitului de eglefin în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb și VIa de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2), stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2), stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzice începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Stoc | HAD/5BC6A. |
| Specie | Eglefin (Melanogramnus aeglefinus) |
| Zonă | Apele UE și apele internaționale din zonele Vb și VIa |
| Data | 4.7.2011 |

Nr.

25/T&Q

Stat membru

Spania

Stoc

HAD/5BC6A.

Specie

Eglefin (Melanogramnus aeglefinus)

Zonă

Apele UE și apele internaționale din zonele Vb și VIa

Data

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 819/2011 AL COMISIEI

din 11 august 2011

de interzicere a pescuitului de cod negru în zona VI, în apele UE și în apele internaționale din zonele Vb, XII și XIV de către navele care arborează pavilionul Spaniei

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2), stabilește cotele pentru 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului din 18 ianuarie 2011 de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE (2), stabilește cotele pentru 2011.

| (2) | Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011. |
| --- | --- |

(2)

Potrivit informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2011.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2011 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru se interzice începând de la data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 24, 27.1.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Stat membru | Spania |
| Stoc | POK/56/-14 |
| Specie | Cod negru (Pollachius virens) |
| Zonă | VI; apele UE și apele internaționale din zonele Vb, XII și XIV |
| Data | 4.7.2011 |

Nr.

24/T&Q

Stat membru

Spania

Stoc

POK/56/-14

Specie

Cod negru (Pollachius virens)

Zonă

VI; apele UE și apele internaționale din zonele Vb, XII și XIV

Data

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/18

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 820/2011 AL COMISIEI

din 16 august 2011

de aprobare a substanței active terbutilazină, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei și a Deciziei 2008/934/CE a Comisiei

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică substanțelor active pentru care s-a stabilit că cererile sunt complete în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Terbutilazina este o substanță activă pentru care s-a stabilit că cererea este completă în conformitate cu regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 80 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Directiva 91/414/CEE a Consiliului (2) se aplică substanțelor active pentru care s-a stabilit că cererile sunt complete în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei (3), în ceea ce privește procedura și condițiile de aprobare. Terbutilazina este o substanță activă pentru care s-a stabilit că cererea este completă în conformitate cu regulamentul respectiv.

| (2) | Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a etapelor a doua și a treia ale programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă cu substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă includea terbutilazina. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentele (CE) nr. 451/2000 (4) și (CE) nr. 1490/2002 (5) ale Comisiei stabilesc normele de punere în aplicare a etapelor a doua și a treia ale programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, precum și o listă cu substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Această listă includea terbutilazina.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1095/2007 al Comisiei din 20 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1490/2002 de stabilire a normelor suplimentare de aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2229/2004 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a patra a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (6), notificatorul și-a retras sprijinul pentru includerea substanței active respective în anexa I la Directiva 91/414/CEE în termen de două luni de la intrarea în vigoare a regulamentului respectiv. În consecință, a fost adoptată Decizia 2008/934/CE a Comisiei din 5 decembrie 2008 privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin aceste substanțe (7), care stipula neincluderea terbutilazinei. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1095/2007 al Comisiei din 20 septembrie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1490/2002 de stabilire a normelor suplimentare de aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2229/2004 de stabilire a normelor suplimentare de punere în aplicare a etapei a patra a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului (6), notificatorul și-a retras sprijinul pentru includerea substanței active respective în anexa I la Directiva 91/414/CEE în termen de două luni de la intrarea în vigoare a regulamentului respectiv. În consecință, a fost adoptată Decizia 2008/934/CE a Comisiei din 5 decembrie 2008 privind neincluderea anumitor substanțe active în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului, precum și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin aceste substanțe (7), care stipula neincluderea terbutilazinei.

| (4) | În temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a transmis o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate, astfel cum se prevede la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE, notificatorul inițial (denumit în continuare „solicitantul”) a transmis o nouă cerere solicitând aplicarea procedurii accelerate, astfel cum se prevede la articolele 14-19 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 91/414/CEE în privința unei proceduri ordinare și a unei proceduri accelerate de evaluare a substanțelor active prevăzute în programul de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din directiva respectivă, dar care nu au fost incluse în anexa I la aceasta.

| (5) | Cererea a fost transmisă Regatului Unit, care a fost desemnat stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificațiile substanței active și utilizările propuse sunt identice cu cele care au făcut obiectul Deciziei 2008/934/CE. Cererea respectivă este conformă și cu celelalte cerințe de fond și de procedură menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Cererea a fost transmisă Regatului Unit, care a fost desemnat stat membru raportor prin Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Perioada de timp pentru procedura accelerată a fost respectată. Specificațiile substanței active și utilizările propuse sunt identice cu cele care au făcut obiectul Deciziei 2008/934/CE. Cererea respectivă este conformă și cu celelalte cerințe de fond și de procedură menționate la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 33/2008.

| (6) | Regatul Unit a evaluat datele suplimentare transmise de solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Ea a transmis respectivul raport Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 3 februarie 2010. Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la cererea Comisiei, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la terbutilazină la data de 20 decembrie 2010 (8). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului Comisiei de reexaminare a terbutilazinei. |
| --- | --- |

(6)

Regatul Unit a evaluat datele suplimentare transmise de solicitant și a pregătit un raport suplimentar. Ea a transmis respectivul raport Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) și Comisiei, la 3 februarie 2010. Autoritatea a comunicat raportul suplimentar celorlalte state membre și solicitantului pentru observații și a transmis Comisiei observațiile primite. În conformitate cu articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 33/2008 și la cererea Comisiei, autoritatea a prezentat Comisiei concluzia sa cu privire la terbutilazină la data de 20 decembrie 2010 (8). Proiectul de raport de evaluare, raportul suplimentar și concluzia autorității au fost reexaminate de către statele membre și Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și au fost finalizate la 17 iunie 2011 sub forma raportului Comisiei de reexaminare a terbutilazinei.

| (7) | Din diferitele examinări efectuate a reieșit că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazină să satisfacă, în general, cerințele menționate la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și descrise în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este adecvat să se aprobe terbutilazina în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Din diferitele examinări efectuate a reieșit că este de așteptat ca produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazină să satisfacă, în general, cerințele menționate la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările examinate și descrise în raportul de reexaminare al Comisiei. Prin urmare, este adecvat să se aprobe terbutilazina în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

| (8) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în coroborare cu articolul 6 din respectivul regulament și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este totuși necesar să se includă anumite condiții și restricții. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în coroborare cu articolul 6 din respectivul regulament și ținând cont de cunoștințele științifice și tehnice actuale, este totuși necesar să se includă anumite condiții și restricții.

| (9) | Fără a aduce atingere concluziei că terbutilazina ar trebui aprobată, este în special adecvat să se solicite informații de confirmare suplimentare. |
| --- | --- |

(9)

Fără a aduce atingere concluziei că terbutilazina ar trebui aprobată, este în special adecvat să se solicite informații de confirmare suplimentare.

| (10) | Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din aprobare. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui prevăzută o perioadă rezonabilă de timp înainte de aprobare pentru a permite statelor membre și părților interesate să se pregătească pentru a îndeplini noile cerințe care decurg din aprobare.

| (11) | Fără a aduce atingere obligațiilor definite prin Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a aprobării, luând în considerare situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, cele de mai jos ar trebui totuși să se aplice. Statele membre ar trebui să dispună de o perioadă de șase luni după aprobare pentru a revizui autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin terbutilazină. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile existente. Prin derogare de la termenul de mai sus, pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet actualizat menționat în anexa III ar trebui acordată o perioadă mai lungă, astfel cum este menționat în Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme. |
| --- | --- |

(11)

Fără a aduce atingere obligațiilor definite prin Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ca urmare a aprobării, luând în considerare situația specifică creată de tranziția de la Directiva 91/414/CEE la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, cele de mai jos ar trebui totuși să se aplice. Statele membre ar trebui să dispună de o perioadă de șase luni după aprobare pentru a revizui autorizațiile produselor de protecție a plantelor care conțin terbutilazină. După caz, statele membre ar trebui să modifice, să înlocuiască sau să retragă autorizațiile existente. Prin derogare de la termenul de mai sus, pentru transmiterea și evaluarea dosarului complet actualizat menționat în anexa III ar trebui acordată o perioadă mai lungă, astfel cum este menționat în Directiva 91/414/CEE, pentru fiecare produs de protecție a plantelor și pentru fiecare utilizare preconizată, în conformitate cu principiile uniforme.

| (12) | Experiența dobândită ca urmare a includerilor în anexa I la Directiva 91/414/CEE ale substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (9) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se precizeze obligațiile statelor membre, în special obligația de a verifica dacă titularul unei autorizații demonstrează că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la respectiva directivă. Totuși, această precizare nu impune nicio obligație nouă statelor membre sau titularilor autorizațiilor în raport cu directivele adoptate până în prezent prin care se modifică anexa I la respectiva directivă sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active. |
| --- | --- |

(12)

Experiența dobândită ca urmare a includerilor în anexa I la Directiva 91/414/CEE ale substanțelor active evaluate în cadrul Regulamentului (CEE) nr. 3600/92 al Comisiei din 11 decembrie 1992 de stabilire a normelor de punere în aplicare a primei etape a programului de lucru prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (9) a arătat că pot interveni dificultăți în interpretarea obligațiilor titularilor de autorizații existente în ceea ce privește accesul la informații. Prin urmare, pentru a se evita noi dificultăți, este necesar să se precizeze obligațiile statelor membre, în special obligația de a verifica dacă titularul unei autorizații demonstrează că are acces la un dosar care respectă cerințele din anexa II la respectiva directivă. Totuși, această precizare nu impune nicio obligație nouă statelor membre sau titularilor autorizațiilor în raport cu directivele adoptate până în prezent prin care se modifică anexa I la respectiva directivă sau cu regulamentele de aprobare a substanțelor active.

| (13) | În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (10) ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (10) ar trebui modificată în consecință.

| (14) | Decizia 2008/934/CE prevede neincluderea terbutilazinei și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță până la 31 decembrie 2011. Este necesar să se elimine rubrica referitoare la terbutilazină din anexa la decizia respectivă. Prin urmare, Decizia 2008/934/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(14)

Decizia 2008/934/CE prevede neincluderea terbutilazinei și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță până la 31 decembrie 2011. Este necesar să se elimine rubrica referitoare la terbutilazină din anexa la decizia respectivă. Prin urmare, Decizia 2008/934/CE ar trebui modificată în consecință.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Aprobarea substanței active

Substanța activă terbutilazină, cu specificațiile din anexa I, este aprobată în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Reevaluarea produselor de protecție a plantelor

(1)   Atunci când este necesar, statele membre modifică sau retrag, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin terbutilazină ca substanță activă până la 30 iunie 2012.

Până la acea dată, ele verifică, în special, dacă sunt respectate condițiile din anexa I la prezentul regulament, cu excepția celor identificate în partea B a coloanei privind dispozițiile specifice din anexa respectivă, precum și dacă titularul autorizației deține un dosar sau are acces la un dosar care îndeplinește cerințele din anexa II la Directiva 91/414/CEE în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 13 alineatele 1-4 din directiva respectivă și la articolul 62 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), pentru fiecare produs de protecție a plantelor aprobat care conține terbutilazină, fie ca substanță activă unică, fie ca una dintre mai multe substanțe active, toate fiind incluse în lista din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 până la 31 decembrie 2011 cel târziu, statele membre reevaluează produsul în conformitate cu principiile uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 pe baza unui dosar care îndeplinește cerințele din anexa III la Directiva 91/414/CEE și luând în considerare partea B a coloanei privind dispozițiile specifice din anexa I la prezentul regulament. Pe baza respectivei evaluări, statele membre stabilesc dacă produsul respectă condițiile menționate la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. După stabilirea acestui fapt, statele membre:

| (a) | în cazul unui produs care conține terbutilazină ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau |
| --- | --- |

(a)

în cazul unui produs care conține terbutilazină ca substanță activă unică, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 cel târziu; sau

| (b) | în cazul unui produs care conține terbutilazină ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru a efectua o astfel de modificare sau retragere din actul (actele) respectiv(e) prin care s-a(u) adăugat substanța (substanțele) relevantă (relevante) în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-a(u) aprobat respectiva (respectivele) substanță (substanțe), oricare dintre aceste date survine mai târziu. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unui produs care conține terbutilazină ca una dintre mai multe substanțe active, modifică sau retrag autorizația, după caz, până la 31 decembrie 2015 sau până la data stabilită pentru a efectua o astfel de modificare sau retragere din actul (actele) respectiv(e) prin care s-a(u) adăugat substanța (substanțele) relevantă (relevante) în anexa I la Directiva 91/414/CEE sau prin care s-a(u) aprobat respectiva (respectivele) substanță (substanțe), oricare dintre aceste date survine mai târziu.

Articolul 3

Modificarea Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 4

Modificarea Deciziei 2008/934/CE

Rubrica referitoare la terbutilazină din anexa la Decizia 2008/934/CE se elimină.

Articolul 5

Intrarea în vigoare și data aplicării

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

2

(3)  JO L 15, 18.1.2008, p. 5.

3

(4)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

4

(5)  JO L 224, 21.8.2002, p. 23.

5

(6)  JO L 246, 21.9.2007, p. 19.

6

(7)  JO L 333, 11.12.2008, p. 11.

7

(8)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terbuthylazine (Concluzia reexaminării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active terbutilazină). The EFSA Journal 2011; 9(1):1969. [133 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Document disponibil la adresa: www.efsa.europa.eu.

8

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terbuthylazine

inter pares

(9)  JO L 366, 15.12.1992, p. 10.

9

(10)  JO L 153, 11.6.2011, p. 1.

10

---

ANEXA I

| Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutilazină
  Nr. CAS 5915-41-3
  Nr. CIPAC 234 | N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină | ≥ 950 g/kg
  Impurități: | Propazină maximum 10 g/kg |

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

Terbutilazină

Nr. CAS 5915-41-3

Nr. CIPAC 234

N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină

≥ 950 g/kg

Impurități:

Propazină maximum 10 g/kg

| | Atrazină maximum 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazină maximum 1 g/kg

| | Simazină maximum 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazină maximum 30 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca erbicid.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de reexaminare privind terbutilazina, în special de apendicele I și II ale acestuia, în versiunea finală elaborată de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

| (a) | protejării apelor subterane în situația în care substanța activă este aplicată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice; |
| --- | --- |

(a)

protejării apelor subterane în situația în care substanța activă este aplicată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice;

| (b) | riscului pentru mamifere și râme. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru mamifere și râme.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscurilor și obligația de punere în aplicare, acolo unde este cazul, a unor programe de monitorizare pentru a verifica contaminarea potențială a apelor subterane în zonele vulnerabile.

Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:

| 1. | specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, incluzând informații referitoare la relevanța impurităților; |
| --- | --- |

1.

specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, incluzând informații referitoare la relevanța impurităților;

| 2. | echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, și cele ale materialului testat în studiile de toxicitate; |
| --- | --- |

2.

echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, și cele ale materialului testat în studiile de toxicitate;

| 3. | evaluarea contaminării apelor subterane cu metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6; |
| --- | --- |

3.

evaluarea contaminării apelor subterane cu metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6;

| 4. | relevanța metaboliților MT1 (N-terț-butil-6-cloro-1,3,5-triazin-2,4-diamină), MT13 [4-(terț-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau 6-hidroxi -N2-etil-N4- terț-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamină], MT14 [4-amino-6-(terț-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau N-terț-butil-6-hidroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamină], precum și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 pentru cancer, dacă terbutilazina este clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca «susceptibilă de a provoca cancer». |
| --- | --- |

4.

relevanța metaboliților MT1 (N-terț-butil-6-cloro-1,3,5-triazin-2,4-diamină), MT13 [4-(terț-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau 6-hidroxi -N2-etil-N4- terț-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamină], MT14 [4-amino-6-(terț-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau N-terț-butil-6-hidroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamină], precum și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 pentru cancer, dacă terbutilazina este clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca «susceptibilă de a provoca cancer».

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informațiile menționate la punctele 1 și 2 până la 30 iunie 2012, informațiile menționate la punctul 3 până la 30 iunie 2013, iar informațiile menționate la punctul 4 în termen de șase luni de la notificarea deciziei de clasificare privind substanța respectivă.

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

---

ANEXA II

În partea B din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 se adaugă următoarea rubrică:

| Număr | Denumire comună, numere de identificare | Denumire IUPAC | Puritate (1) | Data aprobării | Expirarea aprobării | Dispoziții specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutilazină
  Nr. CAS 5915-41-3
  Nr. CIPAC 234 | N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină | ≥ 950 g/kg
  Impurități: | Propazină maximum 10 g/kg |

Număr

Denumire comună, numere de identificare

Denumire IUPAC

Puritate (1)

Data aprobării

Expirarea aprobării

Dispoziții specifice

„16

Terbutilazină

Nr. CAS 5915-41-3

Nr. CIPAC 234

N2-terț-butil-6-cloro-N4-etil-1,3,5-triazin-2,4-diamină

≥ 950 g/kg

Impurități:

Propazină maximum 10 g/kg

| | Atrazină maximum 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrazină maximum 1 g/kg

| | Simazină maximum 30 g/kg |
| --- | --- |

Simazină maximum 30 g/kg

1 ianuarie 2012

31 decembrie 2021

PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca erbicid.

PARTEA B

Pentru punerea în aplicare a principiilor uniforme prevăzute la articolul 29 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, se ține seama de concluziile raportului de reexaminare privind terbutilazina, în special de apendicele I și II ale acestuia, în versiunea finală elaborată de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală la 17 iunie 2011.

În cadrul acestei evaluări generale, statele membre acordă o atenție deosebită:

| (a) | protejării apelor subterane în situația în care substanța activă este aplicată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice; |
| --- | --- |

(a)

protejării apelor subterane în situația în care substanța activă este aplicată în regiuni vulnerabile din punct de vedere al solului și/sau al condițiilor climatice;

| (b) | riscului pentru mamifere și râme. |
| --- | --- |

(b)

riscului pentru mamifere și râme.

Condițiile de utilizare includ măsuri de diminuare a riscurilor și obligația de punere în aplicare, acolo unde este cazul, a unor programe de monitorizare pentru a verifica contaminarea potențială a apelor subterane în zonele vulnerabile.

Solicitantul transmite informații de confirmare cu privire la:

| 1. | specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, prin date analitice adecvate, incluzând informații referitoare la relevanța impurităților; |
| --- | --- |

1.

specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, prin date analitice adecvate, incluzând informații referitoare la relevanța impurităților;

| 2. | echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, și cele ale materialului testat în studiile de toxicitate; |
| --- | --- |

2.

echivalența dintre specificațiile materialului tehnic, astfel cum este fabricat în scop comercial, și cele ale materialului testat în studiile de toxicitate;

| 3. | evaluarea contaminării apelor subterane cu metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6; |
| --- | --- |

3.

evaluarea contaminării apelor subterane cu metaboliții neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6;

| 4. | relevanța metaboliților MT1 (N-terț-butil-6-cloro-1,3,5-triazin-2,4-diamină), MT13 [4-(terț-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau 6-hidroxi -N2-etil-N4- terț-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamină], MT14 [4-amino-6-(terț-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau N-terț-butil-6-hidroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamină], precum și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 pentru cancer, dacă terbutilazina este clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca «susceptibilă de a provoca cancer». |
| --- | --- |

4.

relevanța metaboliților MT1 (N-terț-butil-6-cloro-1,3,5-triazin-2,4-diamină), MT13 [4-(terț-butilamino)-6-(etilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau 6-hidroxi -N2-etil-N4- terț-butil-1,3,5-triazin-2,4-diamină], MT14 [4-amino-6-(terț-butilamino)-1,3,5-triazin-2-ol sau N-terț-butil-6-hidroxi-1,3,5-triazin-2,4-diamină], precum și a metaboliților neidentificați LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 și LM6 pentru cancer, dacă terbutilazina este clasificată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 ca «susceptibilă de a provoca cancer».

Solicitantul transmite Comisiei, statelor membre și autorității informațiile menționate la punctele 1 și 2 până la 30 iunie 2012, informațiile menționate la punctul 3 până la 30 iunie 2013, iar informațiile menționate la punctul 4 în termen de șase luni de la notificarea deciziei de clasificare privind substanța respectivă.”

---

(1)  Informații suplimentare privind identitatea și specificațiile substanței active se găsesc în raportul de reexaminare.

1

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/24

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 821/2011 AL COMISIEI

din 16 august 2011

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Deschiderea procedurii

| (1) | La 4 decembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „USA” sau „țara în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 4 decembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „USA” sau „țara în cauză”).

| (2) | Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse în data de 22 octombrie 2010 de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „ reclamantul ”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 25%, din producția totală a Uniunii de acetat de vinil. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse în data de 22 octombrie 2010 de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „ reclamantul ”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 25%, din producția totală a Uniunii de acetat de vinil. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

2.   Părți vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producătorii cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii exportatori din țara în cauză, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi interesate și reprezentanții Statelor Unite ale Americii de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producătorii cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii exportatori din țara în cauză, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi interesate și reprezentanții Statelor Unite ale Americii de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (4) | S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(4)

S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (5) | Comisia a trimis chestionare celor patru producători-exportatori cunoscuți din țara în cauză. Trei producători-exportatori au răspuns la chestionar. Al patrulea producător-exportator a refuzat să coopereze în cadrul anchetei și, în consecință, a fost informat că va fi tratat ca societate care nu a cooperat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a trimis chestionare celor patru producători-exportatori cunoscuți din țara în cauză. Trei producători-exportatori au răspuns la chestionar. Al patrulea producător-exportator a refuzat să coopereze în cadrul anchetei și, în consecință, a fost informat că va fi tratat ca societate care nu a cooperat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

| (6) | Comisia a trimis, de asemenea, chestionare reclamantului, cât și celuilalt producător din Uniune menționat în reclamație. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a trimis, de asemenea, chestionare reclamantului, cât și celuilalt producător din Uniune menționat în reclamație.

| (7) | Având în vedere numărul relativ mare de importatori independenți potențial implicați în această anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât numai doi importatori s-au prezentat în termenul limită stabilit prin avizul de deschidere, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. Doi importatori din Uniune au răspuns în mod corespunzător la chestionar și a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unuia dintre aceștia. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere numărul relativ mare de importatori independenți potențial implicați în această anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât numai doi importatori s-au prezentat în termenul limită stabilit prin avizul de deschidere, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. Doi importatori din Uniune au răspuns în mod corespunzător la chestionar și a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unuia dintre aceștia.

| (8) | Pe de altă parte, mai multe părți interesate s-au făcut cunoscute ca utilizatori. Un chestionar conceput special pentru utilizatori a fost trimis acestor părți. Douăsprezece societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare la sediile a două dintre acestea. |
| --- | --- |

(8)

Pe de altă parte, mai multe părți interesate s-au făcut cunoscute ca utilizatori. Un chestionar conceput special pentru utilizatori a fost trimis acestor părți. Douăsprezece societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare la sediile a două dintre acestea.

| (9) | Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune

  Ineos Oxide Ltd, Regatul Unit
  Wacker Chemie AG, Germania |
| --- | --- | --- |

(9)

Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune

Ineos Oxide Ltd, Regatul Unit

Wacker Chemie AG, Germania

| (b) | Producători-exportatori din țara în cauză

  Celanese Ltd.
  The Dow Chemical Company
  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC |
| --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din țara în cauză

Celanese Ltd.

The Dow Chemical Company

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC

| (c) | Societăți neafiliate din țara în cauză

  Terminal, Statele Unite [numele și localizarea exactă sunt confidențiale] |
| --- | --- |

(c)

Societăți neafiliate din țara în cauză

Terminal, Statele Unite [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]

| (d) | Societăți afiliate și neafiliate din Uniune

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Germania
  Lyondell Nederland Chemie B.V., Țările de Jos
  Terminal, Uniune [numele și localizarea exactă sunt confidențiale] |
| --- | --- |

(d)

Societăți afiliate și neafiliate din Uniune

Celanese Chemicals Europe GmbH, Germania

Lyondell Nederland Chemie B.V., Țările de Jos

Terminal, Uniune [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]

| (e) | Societăți afiliate care nu se află în UE sau în Statele Unite ale Americii

  Dow Europe GmbH, Elveția |
| --- | --- |

(e)

Societăți afiliate care nu se află în UE sau în Statele Unite ale Americii

Dow Europe GmbH, Elveția

| (f) | Importatori

  Gantrade Ltd, Regatul Unit |
| --- | --- |

(f)

Importatori

Gantrade Ltd, Regatul Unit

| (g) | Utilizatori

  Vinavil, Mapei, Italia
  Synthomer, Regatul Unit |
| --- | --- |

(g)

Utilizatori

Vinavil, Mapei, Italia

Synthomer, Regatul Unit

3.   Perioada de anchetă

| (10) | Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 octombrie 2009 – 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(10)

Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 octombrie 2009 – 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (11) | Produsul în cauză este definit ca acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii, încadrat în prezent la codul NC 2915 32 00. |
| --- | --- |

(11)

Produsul în cauză este definit ca acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii, încadrat în prezent la codul NC 2915 32 00.

| (12) | Acetat de vinil (denumit în continuare „VAM” sau „produsul în cauză”) este un produs chimic de bază derivat din acid acetic. |
| --- | --- |

(12)

Acetat de vinil (denumit în continuare „VAM” sau „produsul în cauză”) este un produs chimic de bază derivat din acid acetic.

| (13) | Acetatul de vinil are un spectru larg de aplicații. Majoritatea acetatului de vinil produs este utilizat ca materie de intrare pentru două produse din aval: acetat de polivinil și alcool polivinilic. Aceste produse din aval sunt polimeri importanți pentru diferitele ramuri ale industriei. Polimerii de acetat de vinil sunt în general utilizați la fabricarea vopselelor, adezivilor, învelișurilor și a finisajelor pentru textile. |
| --- | --- |

(13)

Acetatul de vinil are un spectru larg de aplicații. Majoritatea acetatului de vinil produs este utilizat ca materie de intrare pentru două produse din aval: acetat de polivinil și alcool polivinilic. Aceste produse din aval sunt polimeri importanți pentru diferitele ramuri ale industriei. Polimerii de acetat de vinil sunt în general utilizați la fabricarea vopselelor, adezivilor, învelișurilor și a finisajelor pentru textile.

| (14) | Ancheta a arătat că există un singur tip de produs în cauză. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a arătat că există un singur tip de produs în cauză.

2.   Produsul similar

| (15) | Ancheta a arătat că acetatul de vinil produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și acetatul de vinil produs în țara în cauză și exportat către Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(15)

Ancheta a arătat că acetatul de vinil produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și acetatul de vinil produs în țara în cauză și exportat către Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   DUMPING

1.   Valoarea normală

| (16) | În vederea determinării valorii normale, s-a stabilit că vânzările interne de produs similar către clienți independenți ale respectivului producător-exportator din țara în cauză au fost reprezentative, respectiv volumul total al vânzărilor de acest tip a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export al produsului în cauză în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

În vederea determinării valorii normale, s-a stabilit că vânzările interne de produs similar către clienți independenți ale respectivului producător-exportator din țara în cauză au fost reprezentative, respectiv volumul total al vânzărilor de acest tip a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export al produsului în cauză în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (17) | Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți pe durata PA. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți pe durata PA.

| (18) | Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA. |
| --- | --- |

(18)

Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.

| (19) | În cazul în care mai mult de 80% din volumul vânzărilor pe piața internă au fost efectuate la o valoare mai mare decât costurile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă, indiferent dacă acestea au fost sau nu rentabile. Cu toate acestea, în cazul în care volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80% sau mai puțin din volumul total de vânzări, sau în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mic decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală s-a stabilit pe baza mediei ponderate a prețurilor vânzărilor interne profitabile. |
| --- | --- |

(19)

În cazul în care mai mult de 80% din volumul vânzărilor pe piața internă au fost efectuate la o valoare mai mare decât costurile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă, indiferent dacă acestea au fost sau nu rentabile. Cu toate acestea, în cazul în care volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80% sau mai puțin din volumul total de vânzări, sau în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mic decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală s-a stabilit pe baza mediei ponderate a prețurilor vânzărilor interne profitabile.

2.   Prețul de export

| (20) | Ancheta a arătat că acetatul de vinil a fost exportat din țara în cauză către Uniune fie (i) prin intermediul societăților comerciale afiliate din Uniune; sau (ii) pentru un producător-exportator, prin intermediul unei societăți comerciale afiliate din afara Uniunii. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta a arătat că acetatul de vinil a fost exportat din țara în cauză către Uniune fie (i) prin intermediul societăților comerciale afiliate din Uniune; sau (ii) pentru un producător-exportator, prin intermediul unei societăți comerciale afiliate din afara Uniunii.

| (21) | În ambele cazuri, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustate în mod corespunzător pentru a se ține seama de toate costurile suportate între momentul importării și revânzare, precum și de profituri. |
| --- | --- |

(21)

În ambele cazuri, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustate în mod corespunzător pentru a se ține seama de toate costurile suportate între momentul importării și revânzare, precum și de profituri.

3.   Comparație

| (22) | Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori respectivi au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(22)

Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori respectivi au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (23) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. După caz și în situațiile în care acest lucru era justificat, au fost efectuate ajustări pentru diferențele la nivelul costurilor de manipulare și depozitare, transport și asigurare, la nivelul costurilor legate de credit, reduceri, comisioane și taxe de import. |
| --- | --- |

(23)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. După caz și în situațiile în care acest lucru era justificat, au fost efectuate ajustări pentru diferențele la nivelul costurilor de manipulare și depozitare, transport și asigurare, la nivelul costurilor legate de credit, reduceri, comisioane și taxe de import.

4.   Marja de dumping

| (24) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Statele Unite ale Americii s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și un preț la export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Statele Unite ale Americii s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și un preț la export mediu ponderat.

| (25) | Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente.

| (26) | Având în vedere gradul ridicat de cooperare în ceea ce privește Statele Unite ale Americii (mai mare de 90 %), s-a considerat adecvat să se stabilească, în mod provizoriu, marja reziduală de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat din această țară la nivelul taxei celei mai mari stabilite pentru un exportator care a cooperat. Această chestiune poate fi ulterior reexaminată în etapa definitivă. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere gradul ridicat de cooperare în ceea ce privește Statele Unite ale Americii (mai mare de 90 %), s-a considerat adecvat să se stabilească, în mod provizoriu, marja reziduală de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat din această țară la nivelul taxei celei mai mari stabilite pentru un exportator care a cooperat. Această chestiune poate fi ulterior reexaminată în etapa definitivă.

| (27) | Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF de import la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societate | Marje de dumping provizorii |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Toate celelalte societăți | 13,8 % |

(27)

Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF de import la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societate

Marje de dumping provizorii

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

Toate celelalte societăți

13,8 %

D.   PREJUDICIU

1.   Producția și industria din Uniune

| (28) | Reclamația a fost depusă de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „reclamantul”), un producător de acetat de vinil din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii. Un al doilea producător din Uniune, Wacker GmbH, a sprijinit deschiderea procedurii. Prin urmare, reclamația a fost sprijinită de producători din Uniune care reprezintă mai mult de 25% din producția totală de acetat de vinil produs de industria din Uniune. Prin urmare, procedura a fost deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Reclamația a fost depusă de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „reclamantul”), un producător de acetat de vinil din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii. Un al doilea producător din Uniune, Wacker GmbH, a sprijinit deschiderea procedurii. Prin urmare, reclamația a fost sprijinită de producători din Uniune care reprezintă mai mult de 25% din producția totală de acetat de vinil produs de industria din Uniune. Prin urmare, procedura a fost deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (29) | Un al treilea producător cu sediul în Uniune (Celanese Europe GmbH) a fost identificat ca având legături cu un producător-exportator din țara în cauză. Potrivit informațiilor obținute în cursul anchetei, s-a stabilit provizoriu că respectivul producător se află integral sub controlul Corporației Celanese cu sediul în SUA, care are rol decisiv în operațiuni comerciale europene cheie, cum ar fi planificarea activităților, controlul producției, activitățile de achiziții și vânzări. |
| --- | --- |

(29)

Un al treilea producător cu sediul în Uniune (Celanese Europe GmbH) a fost identificat ca având legături cu un producător-exportator din țara în cauză. Potrivit informațiilor obținute în cursul anchetei, s-a stabilit provizoriu că respectivul producător se află integral sub controlul Corporației Celanese cu sediul în SUA, care are rol decisiv în operațiuni comerciale europene cheie, cum ar fi planificarea activităților, controlul producției, activitățile de achiziții și vânzări.

| (30) | Având în vedere cele menționate anterior, s-a considerat că relația societății Celanese Europe GmbH în cadrul grupului a fost de natură să provoace un comportament diferit de cel al altor producători neafiliați în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat, de asemenea, că, prin intermediul acestei relații, societatea ar putea fi protejată de consecințele negative ale dumpingului prejudiciabil. De asemenea, includerea unei astfel de societăți în concluziile referitoare la prejudiciu ar distorsiona datele finale privind constituția industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(30)

Având în vedere cele menționate anterior, s-a considerat că relația societății Celanese Europe GmbH în cadrul grupului a fost de natură să provoace un comportament diferit de cel al altor producători neafiliați în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat, de asemenea, că, prin intermediul acestei relații, societatea ar putea fi protejată de consecințele negative ale dumpingului prejudiciabil. De asemenea, includerea unei astfel de societăți în concluziile referitoare la prejudiciu ar distorsiona datele finale privind constituția industriei din Uniune.

| (31) | Din acest motiv, s-a stabilit provizoriu că Celanese Europe GmbH ar trebui să fie exclusă din definiția industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(31)

Din acest motiv, s-a stabilit provizoriu că Celanese Europe GmbH ar trebui să fie exclusă din definiția industriei din Uniune.

| (32) | Prin urmare, cei doi producători Ineos Oxide Ltd și Wacker GmbH constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. |
| --- | --- |

(32)

Prin urmare, cei doi producători Ineos Oxide Ltd și Wacker GmbH constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.

2.   Stabilirea pieței relevante din Uniune

| (33) | Pentru a stabili dacă industria Uniunii, astfel cum este definită la considerentul (28) și următoarele, a suferit un prejudiciu important, s-a examinat în ce măsură producția captivă de produs în cauză a industriei din Uniune trebuie să fie luată în considerare în procesul de analiză. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a stabili dacă industria Uniunii, astfel cum este definită la considerentul (28) și următoarele, a suferit un prejudiciu important, s-a examinat în ce măsură producția captivă de produs în cauză a industriei din Uniune trebuie să fie luată în considerare în procesul de analiză.

| (34) | Într-adevăr, produsul în cauză este vândut de industria Uniunii atât pe (a) piața liberă, cât și pe (b) piața captivă (în cadrul aceluiași grup de societăți). Pe piața captivă, produsul în cauză este utilizat ca materie primă pentru fabricarea diferitelor produse utilizate în vopsele, adezivi, învelișuri etc. |
| --- | --- |

(34)

Într-adevăr, produsul în cauză este vândut de industria Uniunii atât pe (a) piața liberă, cât și pe (b) piața captivă (în cadrul aceluiași grup de societăți). Pe piața captivă, produsul în cauză este utilizat ca materie primă pentru fabricarea diferitelor produse utilizate în vopsele, adezivi, învelișuri etc.

| (35) | În acest context, vânzările de produs în cauză destinate utilizării ca materie primă pentru fabricarea altor produse pentru societăți din același grup sunt considerate ca fiind „utilizare captivă”, în măsura în care este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele două condiții: (i) vânzările nu sunt efectuate la prețurile pieței sau (ii) clientul nu are libertatea de a alege furnizorul în cadrul aceluiași grup de societăți. În cursul anchetei, s-a constatat, în mod provizoriu, că vânzările către entitățile afiliate, care achiziționează produsul în cauză ca materie primă pentru fabricarea unui produs diferit au trebuit să fie considerate ca fiind vânzări captive; s-a constatat că, în temeiul politicii comerciale a societăților, aceste entități asociate nu au libertatea de a alege furnizorul. |
| --- | --- |

(35)

În acest context, vânzările de produs în cauză destinate utilizării ca materie primă pentru fabricarea altor produse pentru societăți din același grup sunt considerate ca fiind „utilizare captivă”, în măsura în care este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele două condiții: (i) vânzările nu sunt efectuate la prețurile pieței sau (ii) clientul nu are libertatea de a alege furnizorul în cadrul aceluiași grup de societăți. În cursul anchetei, s-a constatat, în mod provizoriu, că vânzările către entitățile afiliate, care achiziționează produsul în cauză ca materie primă pentru fabricarea unui produs diferit au trebuit să fie considerate ca fiind vânzări captive; s-a constatat că, în temeiul politicii comerciale a societăților, aceste entități asociate nu au libertatea de a alege furnizorul.

| (36) | Această distincție este relevantă pentru analizarea prejudiciului. S-a constatat că acetatul de vinil destinat utilizării captive nu se află în concurență directă cu importurile din țara în cauză. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzărilor pe piața liberă este în concurență directă cu importurile respective, deoarece aceste vânzări au fost realizate în condiții normale de piață; aceasta implică libertatea de alegere a furnizorului. Aceasta justifică diferențierea între piața captivă și piața liberă în analizarea anumitor indicatori ai prejudiciului. |
| --- | --- |

(36)

Această distincție este relevantă pentru analizarea prejudiciului. S-a constatat că acetatul de vinil destinat utilizării captive nu se află în concurență directă cu importurile din țara în cauză. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzărilor pe piața liberă este în concurență directă cu importurile respective, deoarece aceste vânzări au fost realizate în condiții normale de piață; aceasta implică libertatea de alegere a furnizorului. Aceasta justifică diferențierea între piața captivă și piața liberă în analizarea anumitor indicatori ai prejudiciului.

| (37) | În acest sens, s-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar putea fi analizați în mod rezonabil la nivelul activității totale, și anume, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, producția, capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salarii și importanța marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că acești indicatori sunt afectați indiferent de faptul dacă produsul este transferat în aval la o societate comercială sau un grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare sau dacă este vândut pe piața liberă. |
| --- | --- |

(37)

În acest sens, s-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar putea fi analizați în mod rezonabil la nivelul activității totale, și anume, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, producția, capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salarii și importanța marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că acești indicatori sunt afectați indiferent de faptul dacă produsul este transferat în aval la o societate comercială sau un grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare sau dacă este vândut pe piața liberă.

| (38) | În ceea ce privește rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, analiza a fost efectuată la nivelul pieței libere numai din cauza faptului că prețurile de pe piața captivă nu sunt reprezentative pentru condițiile normale de piață, iar aceasta are un impact asupra fiabilității acestor indicatori. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, analiza a fost efectuată la nivelul pieței libere numai din cauza faptului că prețurile de pe piața captivă nu sunt reprezentative pentru condițiile normale de piață, iar aceasta are un impact asupra fiabilității acestor indicatori.

| (39) | Ceilalți indicatori economici privind industria din Uniune (consumul, vânzările, cotele de piață și prețurile din Uniune) s-au analizat și evaluat prin comparație cu situația preponderentă pe piața liberă, în special în cazul în care există condiții de piață măsurabile, iar tranzacțiile se realizează în condiții normale de piață, care implică alegerea liberă a furnizorului. |
| --- | --- |

(39)

Ceilalți indicatori economici privind industria din Uniune (consumul, vânzările, cotele de piață și prețurile din Uniune) s-au analizat și evaluat prin comparație cu situația preponderentă pe piața liberă, în special în cazul în care există condiții de piață măsurabile, iar tranzacțiile se realizează în condiții normale de piață, care implică alegerea liberă a furnizorului.

| (40) | Cu toate acestea, pentru acești indicatori, piața captivă a fost luată în considerare și comparată cu datele pentru piața liberă pentru a se stabili dacă situația pieței captive poate modifica concluziile pe baza analizării exclusiv a pieței libere. |
| --- | --- |

(40)

Cu toate acestea, pentru acești indicatori, piața captivă a fost luată în considerare și comparată cu datele pentru piața liberă pentru a se stabili dacă situația pieței captive poate modifica concluziile pe baza analizării exclusiv a pieței libere.

3.   Consumul la nivelul Uniunii

| (41) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adunarea volumului total al importurilor de acetat de vinil pe baza datelor Eurostat, comparat cu datele verificate furnizate de producătorii exportatori pentru importul din țara în cauză, la volumul total de vânzări pe piața din Uniune de către industria din Uniune și celălalt producător cu sediul în Uniune. |
| --- | --- |

(41)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adunarea volumului total al importurilor de acetat de vinil pe baza datelor Eurostat, comparat cu datele verificate furnizate de producătorii exportatori pentru importul din țara în cauză, la volumul total de vânzări pe piața din Uniune de către industria din Uniune și celălalt producător cu sediul în Uniune.

| (42) | Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea de a proteja date comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului este indexată.

  Tabelul 1


  Consumul în Uniune










  Indice 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum total | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Piață captivă | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Piața liberă | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea de a proteja date comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului este indexată.

Tabelul 1

Consumul în Uniune

Indice 2007 = 100

2007

2008

2009

PA

Consum total

100

90

87

99

Piață captivă

100

96

100

104

Piața liberă

100

88

82

97

| (43) | În perioada examinată consumul pe întreaga piață a Uniunii și pe piața liberă a înregistrat o ușoară scădere de 1 % și, respectiv, 3 %. Dimpotrivă, o creștere de 4 % a fost înregistrată pe piața captivă în timpul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(43)

În perioada examinată consumul pe întreaga piață a Uniunii și pe piața liberă a înregistrat o ușoară scădere de 1 % și, respectiv, 3 %. Dimpotrivă, o creștere de 4 % a fost înregistrată pe piața captivă în timpul aceleiași perioade.

4.   Importurile provenite din țara în cauză

4.1.   Volumul și cota de piață

| (44) | Volumul și cota de piață ale importurilor efectuate din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Importuri din Statele Unite ale Americii










  Volumul importurilor (TM) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite ale Americii | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indice 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Cota de piață pe întreaga piață

  (Indice 2007 = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Cota de piață pe piața liberă
  (Indice 2007 = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Sursa: Eurostat și informațiile obținute de la părțile interesate prin răspunsurile la chestionare. |

(44)

Volumul și cota de piață ale importurilor efectuate din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Importuri din Statele Unite ale Americii

Volumul importurilor (TM)

2007

2008

2009

PA

Statele Unite ale Americii

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indice 2007 = 100)

100

142

130

148

Cota de piață pe întreaga piață

(Indice 2007 = 100)

100

159

150

149

Cota de piață pe piața liberă

(Indice 2007 = 100)

100

162

157

152

Sursa: Eurostat și informațiile obținute de la părțile interesate prin răspunsurile la chestionare.

| (45) | În cursul perioadei examinate, importurile din țara în cauză pe întreaga piață a Uniunii (captivă și piața liberă) au crescut cu 48 %. Aceasta a dus la o creștere cu 49% a cotei de piață pe parcursul aceleiași perioade. Cota de piață pe piața liberă a crescut cu 52 %. |
| --- | --- |

(45)

În cursul perioadei examinate, importurile din țara în cauză pe întreaga piață a Uniunii (captivă și piața liberă) au crescut cu 48 %. Aceasta a dus la o creștere cu 49% a cotei de piață pe parcursul aceleiași perioade. Cota de piață pe piața liberă a crescut cu 52 %.

4.2.   Prețurile importurilor și subcotarea prețului

| (46) | Prețurile medii ale importurilor din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețul importurilor din Statele Unite ale Americii










  Prețuri de import (EUR/TM) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite ale Americii | 774 | 814 | 541 | 573 |
| (Indice 2007 = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Sursa: Eurostat |

(46)

Prețurile medii ale importurilor din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Prețul importurilor din Statele Unite ale Americii

Prețuri de import (EUR/TM)

2007

2008

2009

PA

Statele Unite ale Americii

774

814

541

573

(Indice 2007 = 100)

100

105

70

74

Sursa: Eurostat

| (47) | În condițiile în care, în cursul PA s-a înregistrat o creștere ușoară, prețurile medii globale ale importurilor din țara în cauză au scăzut cu 26 % între 2007 și PA. |
| --- | --- |

(47)

În condițiile în care, în cursul PA s-a înregistrat o creștere ușoară, prețurile medii globale ale importurilor din țara în cauză au scăzut cu 26 % între 2007 și PA.

| (48) | S-a efectuat o comparație a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii între prețurile medii din industria Uniunii practicate pe piața liberă și prețurile medii de import din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost ajustate, după caz, la un nivel franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse. |
| --- | --- |

(48)

S-a efectuat o comparație a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii între prețurile medii din industria Uniunii practicate pe piața liberă și prețurile medii de import din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost ajustate, după caz, la un nivel franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.

| (49) | Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din SUA, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării. |
| --- | --- |

(49)

Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din SUA, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării.

| (50) | Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 17,9 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii- exportatori cooperanți. Acest nivel de subcotare a fost combinat cu o evoluție negativă a prețurilor și o depreciere substanțială a prețurilor. |
| --- | --- |

(50)

Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 17,9 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii- exportatori cooperanți. Acest nivel de subcotare a fost combinat cu o evoluție negativă a prețurilor și o depreciere substanțială a prețurilor.

5.   Importurile din alte țări terțe

| (51) | Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe.

  Tabelul 4


  Volumul importurilor din alte țări terțe










  Volumul importurilor (TM) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Statele Unite ale Americii | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indice 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Arabia Saudită | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| Altele | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| Indice 2007 = 100 | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Cota de piață pe întreaga piață

  (Indice 2007 = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Cota de piață pe piața liberă

  (Indice 2007 = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Sursa: Eurostat |

(51)

Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe.

Tabelul 4

Volumul importurilor din alte țări terțe

Volumul importurilor (TM)

2007

2008

2009

PA

Statele Unite ale Americii

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indice 2007 = 100)

100

142

130

148

Arabia Saudită

0

0

0

73 156

Altele

88 138

52 414

15 937

8 198

Indice 2007 = 100

100

59

18

9

Cota de piață pe întreaga piață

(Indice 2007 = 100)

100

66

21

9

Cota de piață pe piața liberă

(Indice 2007 = 100)

100

68

22

10

Sursa: Eurostat

| (52) | La începutul perioadei examinate, importurile din țara în cauză au concurat cu cele din alte țări inclusiv Taiwan, Ucraina și Rusia. La sfârșitul perioadei examinate, importurile din aceste surse tradiționale scăzuseră la o valoare aproape nulă. |
| --- | --- |

(52)

La începutul perioadei examinate, importurile din țara în cauză au concurat cu cele din alte țări inclusiv Taiwan, Ucraina și Rusia. La sfârșitul perioadei examinate, importurile din aceste surse tradiționale scăzuseră la o valoare aproape nulă.

| (53) | O nouă țară exportatoare, Arabia Saudită, care a intrat pe piața Uniunii în cursul PA, a exportat aproximativ 73 000 de tone în cursul PA. Impactul acestei evoluții asupra industriei din Uniune este analizat la considerentele (91) și următoarele. |
| --- | --- |

(53)

O nouă țară exportatoare, Arabia Saudită, care a intrat pe piața Uniunii în cursul PA, a exportat aproximativ 73 000 de tone în cursul PA. Impactul acestei evoluții asupra industriei din Uniune este analizat la considerentele (91) și următoarele.

6.   Situația industriei din Uniune

6.1.   Context general

| (54) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicatorilor economici care au legătură cu situația acestei industrii între 2007 și finalul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(54)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicatorilor economici care au legătură cu situația acestei industrii între 2007 și finalul perioadei de anchetă.

| (55) | Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și dimensiunea marjelor de dumping), precum și indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții, costurile de producție) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. Evaluarea s-a bazat pe informațiile obținute din chestionare verificate transmise de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(55)

Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și dimensiunea marjelor de dumping), precum și indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții, costurile de producție) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. Evaluarea s-a bazat pe informațiile obținute din chestionare verificate transmise de către industria din Uniune.

| (56) | Trebuie menționat faptul că reclamantul a achiziționat instalațiile de producție exclusiv în decursul anului 2007; în consecință, nu au putut fi obținute date pentru anumiți indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, salarii, investiții, randament al investițiilor, fluxul de numerar) pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza se referă la perioada cuprinsă între 2008 și PA. În cazul celorlalți indicatori, au fost disponibile cifre pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza acoperă întreaga perioadă examinată (din 2007 până la PA). |
| --- | --- |

(56)

Trebuie menționat faptul că reclamantul a achiziționat instalațiile de producție exclusiv în decursul anului 2007; în consecință, nu au putut fi obținute date pentru anumiți indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, salarii, investiții, randament al investițiilor, fluxul de numerar) pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza se referă la perioada cuprinsă între 2008 și PA. În cazul celorlalți indicatori, au fost disponibile cifre pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza acoperă întreaga perioadă examinată (din 2007 până la PA).

| (57) | Reclamantul se concentrează asupra livrării produsului în cauză numai pe piața liberă, în timp ce celălalt producător din Uniune se concentrează în principal asupra pieței captive, cu o mică fracțiune destinată pieței libere. Ținând seama de faptul că datele pentru analiza prejudiciului provin, în principal, din două surse, dintre care una se concentrează în principal asupra pieței captive, având în vedere că s-a constatat că trebuie să se țină seama de o distincție între piața totală și piața liberă din punctul de vedere al mai multor indicatori ai prejudiciului, datele referitoare la industria din Uniune a trebuit să fie indexate pentru a proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

Reclamantul se concentrează asupra livrării produsului în cauză numai pe piața liberă, în timp ce celălalt producător din Uniune se concentrează în principal asupra pieței captive, cu o mică fracțiune destinată pieței libere. Ținând seama de faptul că datele pentru analiza prejudiciului provin, în principal, din două surse, dintre care una se concentrează în principal asupra pieței captive, având în vedere că s-a constatat că trebuie să se țină seama de o distincție între piața totală și piața liberă din punctul de vedere al mai multor indicatori ai prejudiciului, datele referitoare la industria din Uniune a trebuit să fie indexate pentru a proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

6.2.   Indicatori macroeconomici

6.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (58) | Tabelul de mai jos arată, pentru întreaga industrie a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității.

  Tabelul 5


  Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii










  (Indice 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția totală | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Capacitatea totală de producție | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Utilizare totală a capacității | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Tabelul de mai jos arată, pentru întreaga industrie a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității.

Tabelul 5

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii

(Indice 2007 = 100)

2007

2008

2009

PA

Producția totală

100

105

102

92

Capacitatea totală de producție

100

121

126

143

Utilizare totală a capacității

100

87

81

64

| (59) | Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, în timpul perioadei examinate, producția totală din Uniune a scăzut cu 8 %. |
| --- | --- |

(59)

Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, în timpul perioadei examinate, producția totală din Uniune a scăzut cu 8 %.

| (60) | În aceeași perioadă, capacitatea de producție a crescut cu 43 %. Cu toate acestea, această creștere a capacității nu a fost legată de crearea de noi linii de producție, ci de îmbunătățirea eficienței în utilizarea capacității existente. |
| --- | --- |

(60)

În aceeași perioadă, capacitatea de producție a crescut cu 43 %. Cu toate acestea, această creștere a capacității nu a fost legată de crearea de noi linii de producție, ci de îmbunătățirea eficienței în utilizarea capacității existente.

| (61) | Asocierea acestor doi factori, și anume scăderea volumului producției și creșterea capacității de producție în aceeași perioadă a dus la o scădere semnificativă a utilizării capacității cu 36 % în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(61)

Asocierea acestor doi factori, și anume scăderea volumului producției și creșterea capacității de producție în aceeași perioadă a dus la o scădere semnificativă a utilizării capacității cu 36 % în decursul perioadei examinate.

6.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (62) | Cifrele de mai jos prezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria din Uniune pe piețele totală, captivă și liberă.

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață










  (Indice 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări totale | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Cotă de piață (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Vânzările pe piața captivă | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Cotă de piață (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Vânzările pe piața liberă | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Cotă de piață (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Cifrele de mai jos prezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria din Uniune pe piețele totală, captivă și liberă.

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

(Indice 2007 = 100)

2007

2008

2009

PA

Vânzări totale

100

99

96

88

Cotă de piață (%)

100

110

111

88

Vânzările pe piața captivă

100

111

109

113

Cotă de piață (%)

100

115

108

109

Vânzările pe piața liberă

100

89

86

67

Cotă de piață (%)

100

102

104

69

| (63) | Volumul total al vânzărilor a scăzut cu 12 % în perioada examinată. Această scădere a fost chiar mai accentuată pe piața liberă, unde a atins 33 % între 2007 și PA. Piața captivă a avut o evoluție contrară, iar volumul vânzărilor a crescut cu 13 % în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(63)

Volumul total al vânzărilor a scăzut cu 12 % în perioada examinată. Această scădere a fost chiar mai accentuată pe piața liberă, unde a atins 33 % între 2007 și PA. Piața captivă a avut o evoluție contrară, iar volumul vânzărilor a crescut cu 13 % în aceeași perioadă.

| (64) | Scăderea volumului vânzărilor s-a reflectat în cota de piață, care a înregistrat o scădere de 11% pentru întreaga piață și o scădere de 31% pe piața liberă între 2007 și PA. Încă o dată, piața captivă urmat o evoluție contrară, înregistrând o creștere de 9% în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(64)

Scăderea volumului vânzărilor s-a reflectat în cota de piață, care a înregistrat o scădere de 11% pentru întreaga piață și o scădere de 31% pe piața liberă între 2007 și PA. Încă o dată, piața captivă urmat o evoluție contrară, înregistrând o creștere de 9% în aceeași perioadă.

6.2.3.   Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii

| (Indice 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr total de angajați | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Productivitate totală (unitate/angajat) | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Total salarii anuale | 0 | 100 | 95 | 88 |

(Indice 2007 = 100)

2007

2008

2009

PA

Număr total de angajați

100

96

98

100

Productivitate totală (unitate/angajat)

100

109

104

92

Total salarii anuale

0

100

95

88

| (65) | Numărul total de locuri de muncă a rămas stabil între 2007 și perioada de anchetă. Ar trebui remarcat faptul că producția de acetat de vinil nu este un domeniu care necesită un număr mare de locuri de muncă și, prin urmare, cifrele privind ocuparea forței de muncă nu sunt strâns legate de cifrele de producție. Ocuparea forței de muncă nu este, prin urmare, deosebit de importantă ca indicator în acest sector. |
| --- | --- |

(65)

Numărul total de locuri de muncă a rămas stabil între 2007 și perioada de anchetă. Ar trebui remarcat faptul că producția de acetat de vinil nu este un domeniu care necesită un număr mare de locuri de muncă și, prin urmare, cifrele privind ocuparea forței de muncă nu sunt strâns legate de cifrele de producție. Ocuparea forței de muncă nu este, prin urmare, deosebit de importantă ca indicator în acest sector.

| (66) | Pe durata perioadei examinate, productivitatea totală per angajat a scăzut cu 8 % între 2007 și PA. Aceasta a survenit ulterior scăderii producției și creșterii capacității de producție, astfel cum se explică la considerentul (58) și următoarele. |
| --- | --- |

(66)

Pe durata perioadei examinate, productivitatea totală per angajat a scăzut cu 8 % între 2007 și PA. Aceasta a survenit ulterior scăderii producției și creșterii capacității de producție, astfel cum se explică la considerentul (58) și următoarele.

6.2.4.   Amploarea marjei de dumping efective

| (67) | Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping actuale nu poate fi considerat neglijabil. |
| --- | --- |

(67)

Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping actuale nu poate fi considerat neglijabil.

6.3.   Indicatori microeconomici

6.3.1.   Observații generale

| (68) | Analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, flux de numerar, randamentul investițiilor, capacitate de a mobiliza capitaluri și investiții, costuri de producție) a fost efectuată la nivelul întregii industrii a Uniunii, astfel cum s-a stabilit la considerentele (28) și următoarele. |
| --- | --- |

(68)

Analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, flux de numerar, randamentul investițiilor, capacitate de a mobiliza capitaluri și investiții, costuri de producție) a fost efectuată la nivelul întregii industrii a Uniunii, astfel cum s-a stabilit la considerentele (28) și următoarele.

| (69) | De la indicatorii de mai sus, evaluarea rentabilității, a salariilor, a investițiilor, a randamentului investițiilor, al fluxului de numerar a trebuit să se concentreze pe piața liberă, ceea ce înseamnă că ar reflecta în principal datele furnizate de reclamant. Având în vedere cele menționate mai sus, elaborarea indicatorilor profit și flux de numerar nu a putut fi prezentată sub formă de indici, din motive de confidențialitate. |
| --- | --- |

(69)

De la indicatorii de mai sus, evaluarea rentabilității, a salariilor, a investițiilor, a randamentului investițiilor, al fluxului de numerar a trebuit să se concentreze pe piața liberă, ceea ce înseamnă că ar reflecta în principal datele furnizate de reclamant. Având în vedere cele menționate mai sus, elaborarea indicatorilor profit și flux de numerar nu a putut fi prezentată sub formă de indici, din motive de confidențialitate.

| (70) | În plus, astfel cum se explică la considerentul (56), reclamantul nu a putut furniza date pentru 2007 privind anumiți indicatori ai prejudiciului; prin urmare, analiza acestor indicatori a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(70)

În plus, astfel cum se explică la considerentul (56), reclamantul nu a putut furniza date pentru 2007 privind anumiți indicatori ai prejudiciului; prin urmare, analiza acestor indicatori a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA.

6.3.2.   Stocuri

| (71) | Cifrele prezentate în continuare reprezintă evoluția stocurilor industriei din Uniune în timpul fiecăreia dintre perioadele examinate:

  Tabelul 8


  Stocuri










  Indice 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total stocuri | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Cifrele prezentate în continuare reprezintă evoluția stocurilor industriei din Uniune în timpul fiecăreia dintre perioadele examinate:

Tabelul 8

Stocuri

Indice 2007 = 100

2007

2008

2009

PA

Total stocuri

100

86

49

69

| (72) | Stocurile au scăzut cu 31 % în perioada examinată. Cu toate acestea, acest indicator nu este considerat relevant în acest sector, deoarece producătorii de acetat produc la comandă și au tendința de a menține stocuri limitate. În realitate, stocurile corespund unui număr de numai câteva săptămâni de aprovizionare. |
| --- | --- |

(72)

Stocurile au scăzut cu 31 % în perioada examinată. Cu toate acestea, acest indicator nu este considerat relevant în acest sector, deoarece producătorii de acetat produc la comandă și au tendința de a menține stocuri limitate. În realitate, stocurile corespund unui număr de numai câteva săptămâni de aprovizionare.

6.3.3.   Prețurile de vânzare

| (73) | Tabelul următor reprezintă evoluția prețurilor din industria Uniunii repartizată între piețele totală, captivă și liberă.

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare










  Indice 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare mediu unitar pe piața totală | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Prețul de vânzare mediu unitar pe piața captivă | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Prețul de vânzare mediu unitar pe piața liberă | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Tabelul următor reprezintă evoluția prețurilor din industria Uniunii repartizată între piețele totală, captivă și liberă.

Tabelul 9

Prețurile de vânzare

Indice 2007 = 100

2007

2008

2009

PA

Prețul de vânzare mediu unitar pe piața totală

100

107

74

84

Prețul de vânzare mediu unitar pe piața captivă

100

115

82

92

Prețul de vânzare mediu unitar pe piața liberă

100

102

69

77

| (74) | Prețurile de vânzare pe piața totală a Uniunii au scăzut cu 16 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut pe ambele piețe, chiar dacă scăderea a fost mai accentuată pe piața liberă (– 23 %) decât pe piața captivă (–8 %). |
| --- | --- |

(74)

Prețurile de vânzare pe piața totală a Uniunii au scăzut cu 16 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut pe ambele piețe, chiar dacă scăderea a fost mai accentuată pe piața liberă (– 23 %) decât pe piața captivă (–8 %).

6.3.4.   Rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor

| (75) | Rentabilitatea produsului similar pe piața liberă a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către industria din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. |
| --- | --- |

(75)

Rentabilitatea produsului similar pe piața liberă a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către industria din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.

| (76) | Rentabilitatea pe piața liberă a scăzut pe parcursul perioadei examinate. Pe durata PA, au fost raportate pierderi în fiecare lună. Acesta a fost efectul unei scăderi substanțiale atât a volumului vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare. |
| --- | --- |

(76)

Rentabilitatea pe piața liberă a scăzut pe parcursul perioadei examinate. Pe durata PA, au fost raportate pierderi în fiecare lună. Acesta a fost efectul unei scăderi substanțiale atât a volumului vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare.

| (77) | Tabelul de mai jos demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile au fost efectuate în principal în îmbunătățirea și întreținerea tehnologiilor proceselor de producție în scopul sporirii eficienței.

  Tabelul 10


  Investiții










  Indice 2008 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total investiții | n.d. | 100 | 129 | 127 |

(77)

Tabelul de mai jos demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile au fost efectuate în principal în îmbunătățirea și întreținerea tehnologiilor proceselor de producție în scopul sporirii eficienței.

Tabelul 10

Investiții

Indice 2008 = 100

2007

2008

2009

PA

Total investiții

n.d.

100

129

127

| (78) | Investițiile au crescut cu 27 % în perioada examinată. |
| --- | --- |

(78)

Investițiile au crescut cu 27 % în perioada examinată.

| (79) | În ciuda creșterii investițiilor, randamentul investițiilor (ROI) pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat și a scăzut între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(79)

În ciuda creșterii investițiilor, randamentul investițiilor (ROI) pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat și a scăzut între 2008 și PA.

| (80) | S-a observat, de asemenea, o scădere a fluxului de numerar între 2008 și PA, ceea ce arată o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(80)

S-a observat, de asemenea, o scădere a fluxului de numerar între 2008 și PA, ceea ce arată o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.

| (81) | În consecință, prin creșterea investițiilor, industria continuat să își demonstreze capacitatea de a mobiliza capital; cu toate acestea, această capacitate este afectată de scăderea vânzărilor și dificultăți tot mai mari în generarea fluxului de numerar. |
| --- | --- |

(81)

În consecință, prin creșterea investițiilor, industria continuat să își demonstreze capacitatea de a mobiliza capital; cu toate acestea, această capacitate este afectată de scăderea vânzărilor și dificultăți tot mai mari în generarea fluxului de numerar.

7.   Concluzie privind prejudiciul

| (82) | Analiza situației industriei din Uniune arată o tendință descendentă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului. Pe fondul unui consum relativ stabil, producția totală a scăzut cu 8 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut 11 % din cota de piață globală și 33 % din cea de pe piața liberă. Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 36 %. În aceeași perioadă, importurile din țara în cauză au crescut cu 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Analiza situației industriei din Uniune arată o tendință descendentă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului. Pe fondul unui consum relativ stabil, producția totală a scăzut cu 8 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut 11 % din cota de piață globală și 33 % din cea de pe piața liberă. Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 36 %. În aceeași perioadă, importurile din țara în cauză au crescut cu 48 %.

| (83) | În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 12 %. O tendință de scădere mai accentuată a volumului de vânzări a putut fi observată în ceea ce privește tendințele referitoare la piața liberă, în care s-a înregistrat o scădere cu 33 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(83)

În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 12 %. O tendință de scădere mai accentuată a volumului de vânzări a putut fi observată în ceea ce privește tendințele referitoare la piața liberă, în care s-a înregistrat o scădere cu 33 % în cursul perioadei examinate.

| (84) | Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere a prețului global cu 16 %. Ca și în cazul volumului de vânzări, situația a fost chiar mai gravă pe piața liberă, unde s-a înregistrat o scădere a prețurilor de 23 %. Scăderea volumului de vânzări, împreună cu scăderea prețurilor a avut efect asupra nivelurilor de profit și a antrenat pierderi pentru fiecare lună din perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(84)

Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere a prețului global cu 16 %. Ca și în cazul volumului de vânzări, situația a fost chiar mai gravă pe piața liberă, unde s-a înregistrat o scădere a prețurilor de 23 %. Scăderea volumului de vânzări, împreună cu scăderea prețurilor a avut efect asupra nivelurilor de profit și a antrenat pierderi pentru fiecare lună din perioada de anchetă.

| (85) | Singurii indicatori care au înregistrat o evoluție pozitivă au fost investițiile, care au crescut cu 27 %, aceeași tendință având-o și capacitatea de mobilizare a capitalului. Cu toate acestea, investițiile nu au îndeplinit rentabilitatea preconizată și au scăzut între 2008 și PA. |
| --- | --- |

(85)

Singurii indicatori care au înregistrat o evoluție pozitivă au fost investițiile, care au crescut cu 27 %, aceeași tendință având-o și capacitatea de mobilizare a capitalului. Cu toate acestea, investițiile nu au îndeplinit rentabilitatea preconizată și au scăzut între 2008 și PA.

| (86) | Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat faptul că, în cazul în care situația continuă, pierderile observate în decursul perioadei de anchetă ar putea conduce la întreruperea oricărei producții semnificative de acetat de vinil destinat pieței libere a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat faptul că, în cazul în care situația continuă, pierderile observate în decursul perioadei de anchetă ar putea conduce la întreruperea oricărei producții semnificative de acetat de vinil destinat pieței libere a industriei din Uniune.

| (87) | Având în vedere împrejurările prezentate mai sus, industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în decursul PA. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere împrejurările prezentate mai sus, industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în decursul PA.

E.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Introducere

| (88) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

2.   Impactul importurilor din SUA

2.1.   Context general

| (89) | Există o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping între 2007 și PA, pe de o parte și o pierdere a cotei de piață deținute de industria din Uniune în decursul aceleiași perioade, pe de altă parte. Ancheta a stabilit, de asemenea, existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de industriile din Uniune și au provocat o scădere constantă a rentabilității acestora din urmă. |
| --- | --- |

(89)

Există o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping între 2007 și PA, pe de o parte și o pierdere a cotei de piață deținute de industria din Uniune în decursul aceleiași perioade, pe de altă parte. Ancheta a stabilit, de asemenea, existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de industriile din Uniune și au provocat o scădere constantă a rentabilității acestora din urmă.

| (90) | Unele părți au susținut faptul că creșterea importurilor nu a reprezentat decât o înlocuire a importurilor anterioare din alte țări importatoare și/sau a fost cauzată de creșterea cererii de pe piața UE. Cu toate acestea, nici cifrele referitoare la importuri (a se vedea tabelul 2), și nici consumul (a se vedea tabelul 1), nu pot confirma această afirmație. În acest context se reamintește, astfel cum se observă la considerentul (43), că acest consum a fost în general stabil și chiar a scăzut în perioada examinată, în timp ce importurile din Statele Unite au crescut cu 48 %. |
| --- | --- |

(90)

Unele părți au susținut faptul că creșterea importurilor nu a reprezentat decât o înlocuire a importurilor anterioare din alte țări importatoare și/sau a fost cauzată de creșterea cererii de pe piața UE. Cu toate acestea, nici cifrele referitoare la importuri (a se vedea tabelul 2), și nici consumul (a se vedea tabelul 1), nu pot confirma această afirmație. În acest context se reamintește, astfel cum se observă la considerentul (43), că acest consum a fost în general stabil și chiar a scăzut în perioada examinată, în timp ce importurile din Statele Unite au crescut cu 48 %.

3.   Efectele altor factori

3.1.   Impactul importurilor din alte țări terțe

3.1.1.   Impactul importurilor din Arabia Saudită

| (91) | Unele dintre părțile interesate au susținut că importurile de VAM din Arabia Saudită sunt cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(91)

Unele dintre părțile interesate au susținut că importurile de VAM din Arabia Saudită sunt cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (92) | Arabia Saudită este într-adevăr, după cum s-a arătat la considerentul (14) de mai sus, al doilea mare exportator de VAM către Uniune după SUA. Importurile din Arabia Saudită au intrat pe piață doar în timpul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(92)

Arabia Saudită este într-adevăr, după cum s-a arătat la considerentul (14) de mai sus, al doilea mare exportator de VAM către Uniune după SUA. Importurile din Arabia Saudită au intrat pe piață doar în timpul perioadei de anchetă.

| (93) | Valorile Eurostat prezentate în tabelul 11 de mai jos indică prețurile importurilor din Arabia Saudită și din alte țări terțe.

  Tabelul 11


  Prețul de vânzare al exporturilor din alte țări terțe










  (EUR/t) | 2007 | 2008 | 2009 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabia Saudită | n.d. | n.d. | n.d. | 636 |
| (Indice PA = 100) | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Altele | 878 | 919 | 473 | 633 |
| (Indice 2007 = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Valorile Eurostat prezentate în tabelul 11 de mai jos indică prețurile importurilor din Arabia Saudită și din alte țări terțe.

Tabelul 11

Prețul de vânzare al exporturilor din alte țări terțe

(EUR/t)

2007

2008

2009

PA

Arabia Saudită

n.d.

n.d.

n.d.

636

(Indice PA = 100)

0

0

0

100

Altele

878

919

473

633

(Indice 2007 = 100)

100

105

54

72

| (94) | Tabelul arată faptul că prețul mediu al importurilor din Arabia Saudită - 636 EUR - a fost comparabil cu prețul mediu al importurilor din alte țări terțe care a fost de 633 EUR, cu 11 % mai mare decât prețul mediu american de 573 EUR. |
| --- | --- |

(94)

Tabelul arată faptul că prețul mediu al importurilor din Arabia Saudită - 636 EUR - a fost comparabil cu prețul mediu al importurilor din alte țări terțe care a fost de 633 EUR, cu 11 % mai mare decât prețul mediu american de 573 EUR.

| (95) | Faptul că exportatorii din Arabia Saudită acționează în același segment de preț cu ceilalți importatori, cu o mare diferență de preț în comparație cu exporturile americane, arată faptul că producătorii-exportatori din Arabia Saudită s-au comportat diferit în comparație cu SUA în ceea ce privește stabilirea prețurilor și în ceea ce privește impactul posibil asupra producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(95)

Faptul că exportatorii din Arabia Saudită acționează în același segment de preț cu ceilalți importatori, cu o mare diferență de preț în comparație cu exporturile americane, arată faptul că producătorii-exportatori din Arabia Saudită s-au comportat diferit în comparație cu SUA în ceea ce privește stabilirea prețurilor și în ceea ce privește impactul posibil asupra producătorilor din Uniune.

| (96) | Din aceste motive, se poate concluziona provizoriu că importurile din Arabia Saudită nu încalcă legătura de cauzalitate între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(96)

Din aceste motive, se poate concluziona provizoriu că importurile din Arabia Saudită nu încalcă legătura de cauzalitate între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

3.2.   Impactul crizei economice

| (97) | Unele părți interesate au susținut că scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune ar trebui atribuite scăderii consumului. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că tendința descendentă a prețurilor medii de vânzare a fost cauzată de criza economică mondială. |
| --- | --- |

(97)

Unele părți interesate au susținut că scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune ar trebui atribuite scăderii consumului. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că tendința descendentă a prețurilor medii de vânzare a fost cauzată de criza economică mondială.

| (98) | Alte părți interesate au afirmat că, în timpul crizei economice, toți producătorii de produse petrochimice, inclusiv producătorii de VAM, au suferit pierderi majore și că, prin urmare, pierderile suferite de industria din Uniune nu ar trebui să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză. |
| --- | --- |

(98)

Alte părți interesate au afirmat că, în timpul crizei economice, toți producătorii de produse petrochimice, inclusiv producătorii de VAM, au suferit pierderi majore și că, prin urmare, pierderile suferite de industria din Uniune nu ar trebui să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.

| (99) | Cu toate acestea, prezenta anchetă, astfel cum se menționează la considerentele (41)-(43), a arătat că scăderea consumului din Uniune pe piața liberă a fost neglijabil în decursul perioadei examinate. Prin urmare, impactul crizei economice în ceea ce privește scăderea consumului nu ar fi putut fi responsabil de scăderea accentuată a volumului vânzărilor, astfel cum se arată la considerentele (62)-(64). |
| --- | --- |

(99)

Cu toate acestea, prezenta anchetă, astfel cum se menționează la considerentele (41)-(43), a arătat că scăderea consumului din Uniune pe piața liberă a fost neglijabil în decursul perioadei examinate. Prin urmare, impactul crizei economice în ceea ce privește scăderea consumului nu ar fi putut fi responsabil de scăderea accentuată a volumului vânzărilor, astfel cum se arată la considerentele (62)-(64).

| (100) | Analiza rentabilității industriei din Uniune pe piața liberă a arătat că sectorul VAM a suferit pierderi semnificative în comparație cu alte produse chimice similare fabricate. În plus, rentabilitatea acestor alte produse și-a revenit după criză, în timp ce sectorul VAM a continuat să se deterioreze. Aceasta duce la concluzia provizorie că, deși sectorul VAM era mai susceptibil de a fi afectat de criza economică, acesta ar trebui să difere de alte sectoare petrochimice, din cauza pierderilor repetate suferite de reclamant, care au continuat după criză și care au fost direct legate de importurile la preț scăzut din SUA. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(100)

Analiza rentabilității industriei din Uniune pe piața liberă a arătat că sectorul VAM a suferit pierderi semnificative în comparație cu alte produse chimice similare fabricate. În plus, rentabilitatea acestor alte produse și-a revenit după criză, în timp ce sectorul VAM a continuat să se deterioreze. Aceasta duce la concluzia provizorie că, deși sectorul VAM era mai susceptibil de a fi afectat de criza economică, acesta ar trebui să difere de alte sectoare petrochimice, din cauza pierderilor repetate suferite de reclamant, care au continuat după criză și care au fost direct legate de importurile la preț scăzut din SUA. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă.

| (101) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că criza economică nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din SUA. |
| --- | --- |

(101)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că criza economică nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din SUA.

3.3.   Prejudiciul autoprovocat

| (102) | Mai multe părți interesate au susținut că reclamantul a contribuit la propria sa situație precară prin construirea de capacități de producție suplimentare în timpul recesiunii. S-a afirmat că orice diminuare a vânzărilor și prin urmare, a profitului, a fost cauzată de o combinație între recesiunea economică și deciziile comerciale neadecvate ale reclamantului. |
| --- | --- |

(102)

Mai multe părți interesate au susținut că reclamantul a contribuit la propria sa situație precară prin construirea de capacități de producție suplimentare în timpul recesiunii. S-a afirmat că orice diminuare a vânzărilor și prin urmare, a profitului, a fost cauzată de o combinație între recesiunea economică și deciziile comerciale neadecvate ale reclamantului.

| (103) | Mai multe părți interesate au afirmat în continuare că tehnologia utilizată în uzina reclamantului este cauza principală a prejudiciului. Pe parcursul perioadei examinate, reclamantul a suferit mai multe întreruperi de activitate și situații de forță majoră și s-a afirmat că scăderea vânzărilor reclamantului ar trebui atribuită opririlor numeroase și nu importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Argumente similare au fost ridicate în ceea ce privește rentabilitatea reclamantului. |
| --- | --- |

(103)

Mai multe părți interesate au afirmat în continuare că tehnologia utilizată în uzina reclamantului este cauza principală a prejudiciului. Pe parcursul perioadei examinate, reclamantul a suferit mai multe întreruperi de activitate și situații de forță majoră și s-a afirmat că scăderea vânzărilor reclamantului ar trebui atribuită opririlor numeroase și nu importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Argumente similare au fost ridicate în ceea ce privește rentabilitatea reclamantului.

| (104) | În ceea ce privește afirmația că reclamantul nu ar fi trebuit să își mărească capacitatea de producție în timpul recesiunii economice mondiale, se reamintește că reclamantul nu a achiziționat nicio nouă capacitate, ci doar și-a mărit capacitatea de producție prin optimizarea proceselor existente. Aceasta trebuie considerată a fi o decizie de afaceri rezonabilă pe o piață în care consumul total este stabil, dar vânzările sunt în scădere din cauza concurenței importurilor la preț scăzut. Prin urmare, cererea este provizoriu respinsă. |
| --- | --- |

(104)

În ceea ce privește afirmația că reclamantul nu ar fi trebuit să își mărească capacitatea de producție în timpul recesiunii economice mondiale, se reamintește că reclamantul nu a achiziționat nicio nouă capacitate, ci doar și-a mărit capacitatea de producție prin optimizarea proceselor existente. Aceasta trebuie considerată a fi o decizie de afaceri rezonabilă pe o piață în care consumul total este stabil, dar vânzările sunt în scădere din cauza concurenței importurilor la preț scăzut. Prin urmare, cererea este provizoriu respinsă.

| (105) | În ceea ce privește afirmația că întreruperile cauzate de probleme tehnice au fost cele care au condus la prejudiciul suferit de reclamant, ancheta a demonstrat că procesul de producție pentru VAM necesită întreținerea și închiderea ciclică a uzinei, la intervale regulate și planificate. Prin urmare, trei din cinci întreruperi de activitate trebuie să fie luate în considerare ca parte a unei funcționări normale a unei uzine VAM. |
| --- | --- |

(105)

În ceea ce privește afirmația că întreruperile cauzate de probleme tehnice au fost cele care au condus la prejudiciul suferit de reclamant, ancheta a demonstrat că procesul de producție pentru VAM necesită întreținerea și închiderea ciclică a uzinei, la intervale regulate și planificate. Prin urmare, trei din cinci întreruperi de activitate trebuie să fie luate în considerare ca parte a unei funcționări normale a unei uzine VAM.

| (106) | În plus, s-a constatat că toate cele trei întreruperi planificate se bazau pe decizii conștiente ale reclamantului de încetare a producției în momentele în care presiunea asupra prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping a fost atât de ridicată, încât reclamantul nu a fost în măsură să ofere prețuri la niveluri sustenabile. În timpul acestor opriri, reclamantul avea stocuri suficiente pentru a livra volumele scăzute solicitate, care au fost, fie stabilite prin contract, fie obținute prin intermediul vânzărilor la vedere. În plus, scăderea nivelului stocurilor, așa cum se menționează la considerentul (72), confirmă faptul că au fost efectuate livrări în mod constant în timpul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(106)

În plus, s-a constatat că toate cele trei întreruperi planificate se bazau pe decizii conștiente ale reclamantului de încetare a producției în momentele în care presiunea asupra prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping a fost atât de ridicată, încât reclamantul nu a fost în măsură să ofere prețuri la niveluri sustenabile. În timpul acestor opriri, reclamantul avea stocuri suficiente pentru a livra volumele scăzute solicitate, care au fost, fie stabilite prin contract, fie obținute prin intermediul vânzărilor la vedere. În plus, scăderea nivelului stocurilor, așa cum se menționează la considerentul (72), confirmă faptul că au fost efectuate livrări în mod constant în timpul perioadei examinate.

| (107) | Din aceste motive, s-a constatat că impactul global al întreruperilor de activitate ale reclamantului nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate. Prin urmare, argumentele aduse de către părțile interesate cu privire la prejudiciul auto-provocat au fost respinse. |
| --- | --- |

(107)

Din aceste motive, s-a constatat că impactul global al întreruperilor de activitate ale reclamantului nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate. Prin urmare, argumentele aduse de către părțile interesate cu privire la prejudiciul auto-provocat au fost respinse.

3.4.   Accesul la materiile prime: avantaj competitiv firesc al producătorilor în țara în cauză

| (108) | Mai multe părți interesate au susținut că dependența reclamantului de aprovizionarea externă cu materii prime, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping, ar trebui să fie considerată ca fiind una din principalele cauze ale problemelor întâmpinate. S-a susținut, de asemenea, că exportatorii americani au un avantaj concurențial firesc, deoarece aceștia au acces la materii prime mai puțin scumpe, respectiv etilenă și acid acetic. |
| --- | --- |

(108)

Mai multe părți interesate au susținut că dependența reclamantului de aprovizionarea externă cu materii prime, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping, ar trebui să fie considerată ca fiind una din principalele cauze ale problemelor întâmpinate. S-a susținut, de asemenea, că exportatorii americani au un avantaj concurențial firesc, deoarece aceștia au acces la materii prime mai puțin scumpe, respectiv etilenă și acid acetic.

| (109) | În ceea ce privește presupusa problemă a surselor de materii prime disponibile pentru reclamant, argumentul invocat mai sus nu poate fi susținut deoarece s-a constatat că reclamantul beneficiază, de asemenea, de canale preferențiale, materiale provenind de la uzina furnizorului său aflată la fața locului, precum și de la o societate afiliată. În consecință, prețurile principalelor materii prime au fost, prin urmare, comparabile cu cele aflate la dispoziția pieței din țara în cauză. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește presupusa problemă a surselor de materii prime disponibile pentru reclamant, argumentul invocat mai sus nu poate fi susținut deoarece s-a constatat că reclamantul beneficiază, de asemenea, de canale preferențiale, materiale provenind de la uzina furnizorului său aflată la fața locului, precum și de la o societate afiliată. În consecință, prețurile principalelor materii prime au fost, prin urmare, comparabile cu cele aflate la dispoziția pieței din țara în cauză.

| (110) | Din cele de mai sus rezultă că, deși prețurile principalei materii prime utilizate pentru producția de VAM au fost, probabil, mai scăzute în SUA decât pe piața din Uniune, acest lucru nu a avut un impact asupra costurilor pentru reclamant. |
| --- | --- |

(110)

Din cele de mai sus rezultă că, deși prețurile principalei materii prime utilizate pentru producția de VAM au fost, probabil, mai scăzute în SUA decât pe piața din Uniune, acest lucru nu a avut un impact asupra costurilor pentru reclamant.

| (111) | Faptul că diferența dintre prețurile materiei prime ar fi putut influența doar parțial problemele întâlnite de reclamant a fost susținut și de faptul că s-a înregistrat o rentabilitate semnificativ mai bună în cazul altor produse fabricate de reclamant, care conțineau aceleași materii prime. |
| --- | --- |

(111)

Faptul că diferența dintre prețurile materiei prime ar fi putut influența doar parțial problemele întâlnite de reclamant a fost susținut și de faptul că s-a înregistrat o rentabilitate semnificativ mai bună în cazul altor produse fabricate de reclamant, care conțineau aceleași materii prime.

| (112) | Din aceste motive, se concluzionează provizoriu că impactul prețurilor materiilor prime nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(112)

Din aceste motive, se concluzionează provizoriu că impactul prețurilor materiilor prime nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (113) | Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Alte posibile cauze ale prejudiciului, și anume impactul importurilor din alte țări terțe, efectul crizei economice, avantajul concurențial natural al producătorilor-exportatori în ceea ce pricește materiile prime și prejudiciul autoprovocat, au fost analizate și niciuna dintre acestea nu au avut asupra situației industriei din Uniune un impact care să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(113)

Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Alte posibile cauze ale prejudiciului, și anume impactul importurilor din alte țări terțe, efectul crizei economice, avantajul concurențial natural al producătorilor-exportatori în ceea ce pricește materiile prime și prejudiciul autoprovocat, au fost analizate și niciuna dintre acestea nu au avut asupra situației industriei din Uniune un impact care să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

| (114) | Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA. |
| --- | --- |

(114)

Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.

F.   INTERESELE UNIUNII

1.   Interesul industriei din Uniune

| (115) | Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul (47) și următoarele. |
| --- | --- |

(115)

Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul (47) și următoarele.

| (116) | Industria din Uniune investește în îmbunătățirea eficienței sale și raționalizează treptat procesul de producție. Se poate preconiza că măsurile ar împiedica noi cazuri de concurență neloială din partea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și, prin urmare, permit ameliorarea situației industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Industria din Uniune investește în îmbunătățirea eficienței sale și raționalizează treptat procesul de producție. Se poate preconiza că măsurile ar împiedica noi cazuri de concurență neloială din partea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și, prin urmare, permit ameliorarea situației industriei din Uniune.

| (117) | Pe de altă parte, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, situația financiară actuală și rentabilitatea industriei din Uniune, conform analizei din prezenta anchetă la considerentele (54) și următoarele, nu sunt suficient de puternice pentru a face față în continuare la presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping. Consecința ar putea duce la întreruperea sau reducerea semnificativă a producției pentru piața liberă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(117)

Pe de altă parte, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, situația financiară actuală și rentabilitatea industriei din Uniune, conform analizei din prezenta anchetă la considerentele (54) și următoarele, nu sunt suficient de puternice pentru a face față în continuare la presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping. Consecința ar putea duce la întreruperea sau reducerea semnificativă a producției pentru piața liberă a industriei din Uniune.

| (118) | În lumina analizei de mai sus, se preconizează că industria din Uniune ar beneficia de pe urma impunerii măsurilor provizorii. |
| --- | --- |

(118)

În lumina analizei de mai sus, se preconizează că industria din Uniune ar beneficia de pe urma impunerii măsurilor provizorii.

2.   Interesele importatorilor

| (119) | Comisia a trimis chestionare celor doi importatori neafiliați care și-au manifestat interesul în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a trimis chestionare celor doi importatori neafiliați care și-au manifestat interesul în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (120) | Ancheta a arătat că o parte importantă din cifra de afaceri totală se referă la produsul în cauză. |
| --- | --- |

(120)

Ancheta a arătat că o parte importantă din cifra de afaceri totală se referă la produsul în cauză.

| (121) | S-a analizat impactul taxelor asupra rentabilității importatorului. Analiza a arătat că profitul și marja de profit a importurilor sale sunt de așa natură încât instituirea de măsuri ar putea conduce, de fapt, la o scădere a rentabilității. În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorului. Cu toate acestea, importatorul a confirmat că ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi, având în vedere situația actuală a pieței, unde cererea este de așteptat să rămână constantă. În plus, ancheta a arătat că este posibil ca importatorul să opteze să se aprovizioneze de la producători care nu sunt supuși accizelor, precum exportatorii taiwanezi sau producători din Uniune. |
| --- | --- |

(121)

S-a analizat impactul taxelor asupra rentabilității importatorului. Analiza a arătat că profitul și marja de profit a importurilor sale sunt de așa natură încât instituirea de măsuri ar putea conduce, de fapt, la o scădere a rentabilității. În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorului. Cu toate acestea, importatorul a confirmat că ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi, având în vedere situația actuală a pieței, unde cererea este de așteptat să rămână constantă. În plus, ancheta a arătat că este posibil ca importatorul să opteze să se aprovizioneze de la producători care nu sunt supuși accizelor, precum exportatorii taiwanezi sau producători din Uniune.

| (122) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că efectul impunerii măsurilor asupra importatorilor ar fi limitat. |
| --- | --- |

(122)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că efectul impunerii măsurilor asupra importatorilor ar fi limitat.

3.   Interesul utilizatorilor

| (123) | Utilizatorii s-au arătat foarte interesați de acest caz. În timpul anchetei, 12 utilizatori au cooperat; dintre aceștia, doi au fost verificați pe baza volumului importurilor lor din țara în cauză. Aceste societăți au sediile pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în sectorul aplicațiilor industriale precum învelișuri, vopsele și adezivi. |
| --- | --- |

(123)

Utilizatorii s-au arătat foarte interesați de acest caz. În timpul anchetei, 12 utilizatori au cooperat; dintre aceștia, doi au fost verificați pe baza volumului importurilor lor din țara în cauză. Aceste societăți au sediile pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în sectorul aplicațiilor industriale precum învelișuri, vopsele și adezivi.

| (124) | Importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă aproximativ o treime din totalul importurilor din SUA pe baza datelor Eurostat. Ancheta a arătat că 30 % dintre achizițiile de VAM ale utilizatorilor cooperanți provin din SUA și 57 % provin din UE. |
| --- | --- |

(124)

Importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă aproximativ o treime din totalul importurilor din SUA pe baza datelor Eurostat. Ancheta a arătat că 30 % dintre achizițiile de VAM ale utilizatorilor cooperanți provin din SUA și 57 % provin din UE.

| (125) | Ancheta a arătat că VAM a reprezentat, în medie, aproximativ o treime din costul de producție al celor doi utilizatori verificați. |
| --- | --- |

(125)

Ancheta a arătat că VAM a reprezentat, în medie, aproximativ o treime din costul de producție al celor doi utilizatori verificați.

| (126) | Unii utilizatori au susținut că instituirea de măsuri ar crește costurile de producție ale acestora și că ar fi dificil să se transfere această creștere a costurilor clienților lor din cauza concurenței acerbe a prețurilor pe piață. Se presupune că această dificultate poate duce fie la o reducere a cotei de piață a utilizatorilor în avantajul concurenților lor situați în afara Uniunii, fie la trecerea de la procesul de producție actual la alte procese de producție, care nu implică produsul în cauză. Se presupune că ultima consecință a măsurilor ar fi o reducere importantă a marjelor de profit ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(126)

Unii utilizatori au susținut că instituirea de măsuri ar crește costurile de producție ale acestora și că ar fi dificil să se transfere această creștere a costurilor clienților lor din cauza concurenței acerbe a prețurilor pe piață. Se presupune că această dificultate poate duce fie la o reducere a cotei de piață a utilizatorilor în avantajul concurenților lor situați în afara Uniunii, fie la trecerea de la procesul de producție actual la alte procese de producție, care nu implică produsul în cauză. Se presupune că ultima consecință a măsurilor ar fi o reducere importantă a marjelor de profit ale utilizatorilor.

| (127) | Doi dintre acești utilizatori au susținut că reducerea marjelor de profit ar duce la mai puține investiții în producția lor și că, în consecință, ocuparea forței de muncă ar fi afectată. |
| --- | --- |

(127)

Doi dintre acești utilizatori au susținut că reducerea marjelor de profit ar duce la mai puține investiții în producția lor și că, în consecință, ocuparea forței de muncă ar fi afectată.

| (128) | În ceea ce privește afirmația referitoare la reducerea marjei de profit, ținând seama de nivelurile sănătoase ale rentabilității utilizatorilor, se preconizează că, dacă utilizatorii nu au posibilitatea de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, instituirea de taxe ar duce la scăderea marjei de profit doar într-o mică măsură. Prin urmare, este probabil că investițiile în producție nu ar fi perturbate și că nu ar exista efecte secundare semnificative asupra ocupării forței de muncă. Pe baza concluziilor de mai sus, cererea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(128)

În ceea ce privește afirmația referitoare la reducerea marjei de profit, ținând seama de nivelurile sănătoase ale rentabilității utilizatorilor, se preconizează că, dacă utilizatorii nu au posibilitatea de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, instituirea de taxe ar duce la scăderea marjei de profit doar într-o mică măsură. Prin urmare, este probabil că investițiile în producție nu ar fi perturbate și că nu ar exista efecte secundare semnificative asupra ocupării forței de muncă. Pe baza concluziilor de mai sus, cererea a fost respinsă.

| (129) | În ceea ce privește afirmația că instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză ar aduce prejudicii competitivității utilizatorilor din Uniune, prin creșterea costurilor de producție și favorizarea importurilor de produse în aval din alte țări terțe, se reamintește faptul că taxele nu sunt destinate să stopării importurilor și că nivelul măsurilor nu este de natură să împiedice utilizatorii să se aprovizioneze din SUA. Taxele antidumping urmăresc să restabilească condiții de concurență loială pe piața Uniunii pentru produsul în cauză. Pe baza celor menționate anterior și ținând seama de faptul că numai o treime din consumul de VAM al utilizatorilor este de origine americană, afirmația este respinsă. |
| --- | --- |

(129)

În ceea ce privește afirmația că instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză ar aduce prejudicii competitivității utilizatorilor din Uniune, prin creșterea costurilor de producție și favorizarea importurilor de produse în aval din alte țări terțe, se reamintește faptul că taxele nu sunt destinate să stopării importurilor și că nivelul măsurilor nu este de natură să împiedice utilizatorii să se aprovizioneze din SUA. Taxele antidumping urmăresc să restabilească condiții de concurență loială pe piața Uniunii pentru produsul în cauză. Pe baza celor menționate anterior și ținând seama de faptul că numai o treime din consumul de VAM al utilizatorilor este de origine americană, afirmația este respinsă.

| (130) | În plus față de cele de mai sus, trebuie să se sublinieze, de asemenea, faptul că mulți utilizatori au raportat că, datorită numărului limitat de surse de VAM, o aprovizionare suficientă cu VAM originar din Uniune este o prioritate. În acest sens, se reamintește că ancheta a arătat că există probabilitatea ca industria din Uniune să întrerupă furnizarea de VAM pe piața liberă, în cazul în care măsurile nu sunt instituite. În ceea ce privește diversitatea surselor de aprovizionare, instituirea de măsuri ar fi, astfel, în interesul utilizatorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(130)

În plus față de cele de mai sus, trebuie să se sublinieze, de asemenea, faptul că mulți utilizatori au raportat că, datorită numărului limitat de surse de VAM, o aprovizionare suficientă cu VAM originar din Uniune este o prioritate. În acest sens, se reamintește că ancheta a arătat că există probabilitatea ca industria din Uniune să întrerupă furnizarea de VAM pe piața liberă, în cazul în care măsurile nu sunt instituite. În ceea ce privește diversitatea surselor de aprovizionare, instituirea de măsuri ar fi, astfel, în interesul utilizatorilor din Uniune.

| (131) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că orice efect negativ al impunerii măsurilor asupra utilizatorilor ar fi limitat. |
| --- | --- |

(131)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că orice efect negativ al impunerii măsurilor asupra utilizatorilor ar fi limitat.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (132) | Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu se poate concluziona clar că instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originare din SUA nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(132)

Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu se poate concluziona clar că instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originare din SUA nu ar fi în interesul Uniunii.

G.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (133) | Ținând seama de concluziile de mai sus privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(133)

Ținând seama de concluziile de mai sus privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.

1.   Nivel de eliminare a prejudiciului

| (134) | Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(134)

Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (135) | Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. |
| --- | --- |

(135)

Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune.

| (136) | Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prețul indicativ al industriei din Uniune. Prețul orientativ a fost stabilit prin adăugarea unei marje de profit orientative la costurile de producție ale industriei din Uniune. Marja orientativă de profit s-a stabilit provizoriu la nivelul de 9,9 %. Această marjă de profit a fost stabilită prin referință la rentabilitatea bazată pe randamentul mediu (măsurată ca EBITDA/vânzări) al societăților petrochimice care operează într-un sector similar cu VAM în perioada 2007-2009. |
| --- | --- |

(136)

Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prețul indicativ al industriei din Uniune. Prețul orientativ a fost stabilit prin adăugarea unei marje de profit orientative la costurile de producție ale industriei din Uniune. Marja orientativă de profit s-a stabilit provizoriu la nivelul de 9,9 %. Această marjă de profit a fost stabilită prin referință la rentabilitatea bazată pe randamentul mediu (măsurată ca EBITDA/vânzări) al societăților petrochimice care operează într-un sector similar cu VAM în perioada 2007-2009.

| (137) | Marjele de subcotare rezultate sunt de peste 30 %. |
| --- | --- |

(137)

Marjele de subcotare rezultate sunt de peste 30 %.

2.   Măsuri provizorii

| (138) | Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din țara în cauză, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatate. |
| --- | --- |

(138)

Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din țara în cauză, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatate.

| (139) | Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri de taxă (spre deosebire de cele la nivel național aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din Statele Unite ale Americii și fabricate de către societățile menționate, entități juridice specifice. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(139)

Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri de taxă (spre deosebire de cele la nivel național aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din Statele Unite ale Americii și fabricate de către societățile menționate, entități juridice specifice. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (140) | Orice plângere privind aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale ale societății (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi producții sau entități de desfacere) trebuie să fie imediat adresată Comisiei (3) cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, schimbarea numelui sau acea modificare a producției și a entităților de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei. |
| --- | --- |

(140)

Orice plângere privind aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale ale societății (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi producții sau entități de desfacere) trebuie să fie imediat adresată Comisiei (3) cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, schimbarea numelui sau acea modificare a producției și a entităților de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.

| (141) | Pe baza celor prezentate mai sus, nivelurile taxelor antidumping propuse, exprimate pe baza prețului CIF franco la frontiera Uniunii, se stabilesc în mod provizoriu după cum urmează:








  Societate | Marja de dumping | Marja de prejudiciu | Nivelurile provizorii ale taxei |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Toate celelalte societăți | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

Pe baza celor prezentate mai sus, nivelurile taxelor antidumping propuse, exprimate pe baza prețului CIF franco la frontiera Uniunii, se stabilesc în mod provizoriu după cum urmează:

Societate

Marja de dumping

Marja de prejudiciu

Nivelurile provizorii ale taxei

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Toate celelalte societăți

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   COMUNICARE

| (142) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive, |
| --- | --- |

(142)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1.   Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acetat de vinil, încadrată în prezent la codurile NC 2915 32 00, originară din Statele Unite ale Americii.

2.   Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:

| Societate | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Toate celelalte societăți | 13,8 % | B999 |

Societate

Taxa antidumping

Codul adițional TARIC

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

The Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Toate celelalte societăți

13,8 %

B999

3.   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

4.   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 327, 4.12.2010, p. 23.

2

(3)  Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.

3

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/39

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 822/2011 AL COMISIEI

din 16 august 2011

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 august 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/41

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 823/2011 AL COMISIEI

din 16 august 2011

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 815/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2010/11 s-au stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 867/2010 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 815/2011 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (UE) nr. 867/2010 pentru anul de comercializare 2010/11, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 august 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 259, 1.10.2010, p. 3.

3

(4)  JO L 208, 13.8.2011, p. 82.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 17 august 2011

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

DECIZII

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/43

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 16 august 2011

de modificare a Deciziei 2005/240/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Polonia

[notificată cu numărul C(2011) 5745]

(Numai textul în limba polonă este autentic)

(2011/506/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 litera (m) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2005/240/CE a Comisiei (2) s-a autorizat utilizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Polonia. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2005/240/CE a Comisiei (2) s-a autorizat utilizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Polonia.

| (2) | Polonia a declarat că, de la adoptarea Deciziei 2005/240/CE, valoarea de abator a porcilor de îngrășare din Polonia s-a îmbunătățit considerabil. Prin urmare, este necesar să se actualizeze formula metodelor utilizate, la șase ani de la adoptarea acestora, și să se obțină și utilizeze metode de clasificare noi, actualizate, în vederea creșterii concurenței, și să se introducă metode de clasificare mai puțin costisitoare. |
| --- | --- |

(2)

Polonia a declarat că, de la adoptarea Deciziei 2005/240/CE, valoarea de abator a porcilor de îngrășare din Polonia s-a îmbunătățit considerabil. Prin urmare, este necesar să se actualizeze formula metodelor utilizate, la șase ani de la adoptarea acestora, și să se obțină și utilizeze metode de clasificare noi, actualizate, în vederea creșterii concurenței, și să se introducă metode de clasificare mai puțin costisitoare.

| (3) | Polonia a solicitat Comisiei să autorizeze înlocuirea formulei utilizate în cadrul metodelor „CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, „ULTRA-FOM 300”, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” și „IM-03” de clasificare a carcaselor de porc și să autorizeze totodată patru metode noi de clasificare a carcaselor de porc pe teritoriul său, prezentând o descriere detaliată a testelor de disecție, cu indicarea principiilor care stau la baza metodelor respective, a rezultatelor testelor sale de disecție și a ecuațiilor utilizate pentru estimarea procentului de carne macră în protocolul prevăzut la articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei din 10 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a grilelor comunitare de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine și privind raportarea prețurilor acestora (3). |
| --- | --- |

(3)

Polonia a solicitat Comisiei să autorizeze înlocuirea formulei utilizate în cadrul metodelor „CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)”, „ULTRA-FOM 300”, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” și „IM-03” de clasificare a carcaselor de porc și să autorizeze totodată patru metode noi de clasificare a carcaselor de porc pe teritoriul său, prezentând o descriere detaliată a testelor de disecție, cu indicarea principiilor care stau la baza metodelor respective, a rezultatelor testelor sale de disecție și a ecuațiilor utilizate pentru estimarea procentului de carne macră în protocolul prevăzut la articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei din 10 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a grilelor comunitare de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine și privind raportarea prețurilor acestora (3).

| (4) | Din examinarea acestei solicitări reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare respective. Prin urmare, aceste metode de clasificare trebuie să fie autorizate în Polonia. |
| --- | --- |

(4)

Din examinarea acestei solicitări reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare respective. Prin urmare, aceste metode de clasificare trebuie să fie autorizate în Polonia.

| (5) | Prin urmare, Decizia 2005/240/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2005/240/CE trebuie modificată în consecință.

| (6) | Modificările aparatelor sau ale metodelor de clasificare sunt permise numai dacă sunt autorizate în mod explicit printr-o decizie a Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Modificările aparatelor sau ale metodelor de clasificare sunt permise numai dacă sunt autorizate în mod explicit printr-o decizie a Comisiei.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2005/240/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  În conformitate cu secțiunea B.IV punctul 1 din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), în Polonia este autorizată utilizarea următoarelor metode de clasificare a carcaselor de porc:






  (a) | aparatul «Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

În conformitate cu secțiunea B.IV punctul 1 din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), în Polonia este autorizată utilizarea următoarelor metode de clasificare a carcaselor de porc:

(a)

aparatul «Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 1 din anexă;

| (b) | aparatul «Ultra FOM 300» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă; |
| --- | --- |

(b)

aparatul «Ultra FOM 300» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 2 din anexă;

| (c) | aparatul «Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 din anexă; |
| --- | --- |

(c)

aparatul «Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 3 din anexă;

| (d) | aparatul «IM-03» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 din anexă; |
| --- | --- |

(d)

aparatul «IM-03» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 4 din anexă;

| (e) | aparatul «Autofom III» și metodele de estimare aferente acestuia, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 5 din anexă; |
| --- | --- |

(e)

aparatul «Autofom III» și metodele de estimare aferente acestuia, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 5 din anexă;

| (f) | aparatul «CSB Image-Meater (CSB)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 6 din anexă; |
| --- | --- |

(f)

aparatul «CSB Image-Meater (CSB)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 6 din anexă;

| (g) | aparatul «Fat-O-Meater II (FOM II)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 7 din anexă; |
| --- | --- |

(g)

aparatul «Fat-O-Meater II (FOM II)» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 7 din anexă;

| (h) | «Metoda manuală (ZP)» și metodele de evaluare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 8 din anexă. |
| --- | --- |

(h)

«Metoda manuală (ZP)» și metodele de evaluare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea 8 din anexă.

În ceea ce privește aparatul «Ultra FOM 300» menționat la litera (b) de la primul paragraf, după finalizarea procedurii de măsurare trebuie să se poată verifica pe carcasă faptul că aparatul a măsurat valorile F1 și F2 în locul prevăzut în partea 2 punctul 3 din anexă. Marcarea corespunzătoare a locului de măsurare trebuie realizată la momentul desfășurării procedurii de măsurare.

Metoda manuală ZP, menționată la litera (h) de la primul paragraf, este autorizată numai pentru abatoarele care au o linie de sacrificare cu o capacitate de prelucrare de cel mult 40 de porci pe oră.

| 2. | Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 12 decembrie 2011.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOŞ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 74, 19.3.2005, p. 62.

2

(3)  JO L 337, 16.12.2008, p. 3.

3

(4)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.”

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

METODE DE CLASIFICARE A CARCASELOR DE PORC ÎN POLONIA

Partea 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)».

| 2. | Aparatul trebuie să fie dotat cu o sondă Sydel de înaltă definiție cu o lățime de 8 mm, o diodă cu lumină infraroșie (Honeywell) și doi senzori de lumină (Honeywell). Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 105 mm. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului CGM. |
| --- | --- |

2.

Aparatul trebuie să fie dotat cu o sondă Sydel de înaltă definiție cu o lățime de 8 mm, o diodă cu lumină infraroșie (Honeywell) și doi senzori de lumină (Honeywell). Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 105 mm. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului CGM.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 6 centimetri de linia mediană dorsală, paralel cu linia mediană a carcasei, |
| F2 | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2. |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

M2

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 6 centimetri de linia mediană dorsală, paralel cu linia mediană a carcasei,

F2

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 2

ULTRA FOM 300

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Ultra FOM 300». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Ultra FOM 300».

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică cu o serie de transductoare ultrasonice de 3,5 MHz (U-Systems). Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Ultra-FOM. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică cu o serie de transductoare ultrasonice de 3,5 MHz (U-Systems). Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Ultra-FOM.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată la poziția ultimei coaste, la 7 cm de linia mediană dorsală, paralel cu mușchiul, |
| M2 | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 7 cm de linia mediană dorsală, paralel cu mușchiul, |
| F1 | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M1, |
| F2 | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2. |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

M1

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată la poziția ultimei coaste, la 7 cm de linia mediană dorsală, paralel cu mușchiul,

M2

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 7 cm de linia mediană dorsală, paralel cu mușchiul,

F1

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M1,

F2

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)».

| 2. | Aparatul este dotat cu 16 transductoare ultrasonice de 2 MHz (GE Inspection Technologies). Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii grăsimii dorsale și a mușchiului. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu 16 transductoare ultrasonice de 2 MHz (GE Inspection Technologies). Datele ultrasonice cuprind măsurătorile grosimii grăsimii dorsale și a mușchiului. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  unde: | Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

unde:

Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă,

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 sunt variabilele măsurate de Autofom. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 sunt variabilele măsurate de Autofom.

| 4. | Punctele de măsurare și metoda statistică sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei (1).
  Formula este valabilă pentru carcasele cu greutatea cuprinsă între 60 și 120 de kilograme. |
| --- | --- |

4.

Punctele de măsurare și metoda statistică sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei (1).

Formula este valabilă pentru carcasele cu greutatea cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 4

IM-03

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «IM-03». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «IM-03».

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă optică de tip «ac» (Single Line Scanner SLS01) cu un diametru de 7 mm. Sonda conține linia de senzori de imagine (CIS – contact image sensors) și fotodiodele emițătoare de lumină verde. Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 132 de milimetri. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă optică de tip «ac» (Single Line Scanner SLS01) cu un diametru de 7 mm. Sonda conține linia de senzori de imagine (CIS – contact image sensors) și fotodiodele emițătoare de lumină verde. Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 132 de milimetri.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 6 centimetri de linia mediană dorsală, paralel cu linia mediană a carcasei, |
| F2 | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2. |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

M2

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 6 centimetri de linia mediană dorsală, paralel cu linia mediană a carcasei,

F2

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 5

AUTOFOM III

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Autofom III». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Autofom III».

| 2. | Aparatul este dotat cu șaisprezece transductoare ultrasonice de 2 MHz (Carometec A/S), distanța de operare între transductoare fiind de 25 mm. Datele ultrasonice includ măsurători ale grosimii grăsimii dorsale și ale grosimii mușchiului, precum și alți parametri asociați. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în estimări ale procentajului de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu șaisprezece transductoare ultrasonice de 2 MHz (Carometec A/S), distanța de operare între transductoare fiind de 25 mm. Datele ultrasonice includ măsurători ale grosimii grăsimii dorsale și ale grosimii mușchiului, precum și alți parametri asociați. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în estimări ale procentajului de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează pe baza a 10 variabile, după următoarea formulă:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  unde: | Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează pe baza a 10 variabile, după următoarea formulă:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

unde:

Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă,

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 – sunt variabilele măsurate de Autofom III. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 – sunt variabilele măsurate de Autofom III.

| 4. | Punctele de măsurare sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008.
  Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme. |
| --- | --- |

4.

Punctele de măsurare sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 6

CSB IMAGE MEATER (CSB)

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «CSB Image-Meater». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «CSB Image-Meater».

| 2. | Aparatul CSB Image-Meater este compus în principal dintr-o cameră video, un PC dotat cu un card de analiză a imaginilor, un ecran, o imprimantă, un mecanism de comandă, un mecanism de declanșare și interfețe. Cele cinci variabile ale Image-Meater se măsoară la linia mediană din zona jambonului (în jurul mușchiului M. gluteus medius).
  Rezultatele măsurătorilor se convertesc în estimări ale procentajului de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul CSB Image-Meater este compus în principal dintr-o cameră video, un PC dotat cu un card de analiză a imaginilor, un ecran, o imprimantă, un mecanism de comandă, un mecanism de declanșare și interfețe. Cele cinci variabile ale Image-Meater se măsoară la linia mediană din zona jambonului (în jurul mușchiului M. gluteus medius).

Rezultatele măsurătorilor se convertesc în estimări ale procentajului de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  unde: | Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

unde:

Ŷ = procentul estimat de carne macră în carcasă,

| | MS – grosimea medie a grăsimii pe M. gluteus medius (în mm), |
| --- | --- |

MS – grosimea medie a grăsimii pe M. gluteus medius (în mm),

| | MF – grosimea medie a mușchilor muscles lumbar și M. gluteus medius (în mm), |
| --- | --- |

MF – grosimea medie a mușchilor muscles lumbar și M. gluteus medius (în mm),

| | VaF, VcF, VdF – grosimea medie a mușchiului pe cele trei corpuri vertebrale lombare selectate ale părții craniale (în mm). |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF – grosimea medie a mușchiului pe cele trei corpuri vertebrale lombare selectate ale părții craniale (în mm).

| 4. | Punctele de măsurare sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008.
  Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme. |
| --- | --- |

4.

Punctele de măsurare sunt descrise în partea II a protocolului prezentat Comisiei de către Polonia în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 7

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Fat-O-Meater II». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Fat-O-Meater II».

| 2. | Aparatul este o nouă versiune a sistemului de măsurare Fat-O-Meater. FOM II este format dintr-o sondă optică dotată cu un cuțit, un dispozitiv de măsurare a grosimii având o adâncime de măsurare de 125 mm și o consolă de colectare și analiză a datelor – Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).
  Datele colectate și analizele relevante din punct de vedere juridic se află în pistolul FOM II. Terminalul face parte din FOM II și este pe deplin integrat cu acesta.
  Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este o nouă versiune a sistemului de măsurare Fat-O-Meater. FOM II este format dintr-o sondă optică dotată cu un cuțit, un dispozitiv de măsurare a grosimii având o adâncime de măsurare de 125 mm și o consolă de colectare și analiză a datelor – Carometec Touch Panel i15 computer (Ingress Protection IP69K).

Datele colectate și analizele relevante din punct de vedere juridic se află în pistolul FOM II. Terminalul face parte din FOM II și este pe deplin integrat cu acesta.

Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ= 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 7 centimetri de linia mediană dorsală, perpendicular pe mușchi, |
| F2 | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2. |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ= 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

M2

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată între a treia și a patra coastă, numărând de la ultimă coastă, la 7 centimetri de linia mediană dorsală, perpendicular pe mușchi,

F2

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată în același timp, în același loc și în același mod ca M2.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

Partea 8

METODA MANUALĂ (ZP)

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc prin «metoda manuală (ZP)» de măsurare cu ajutorul unei rigle. |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc prin «metoda manuală (ZP)» de măsurare cu ajutorul unei rigle.

| 2. | Metoda poate fi aplicată utilizând o riglă, clasificarea fiind efectuată pe baza ecuației de predicție. Metoda se bazează pe măsurarea manuală, pe linia mediană a carcasei despicate, a grosimii grăsimii și a grosimii mușchiului. |
| --- | --- |

2.

Metoda poate fi aplicată utilizând o riglă, clasificarea fiind efectuată pe baza ecuației de predicție. Metoda se bazează pe măsurarea manuală, pe linia mediană a carcasei despicate, a grosimii grăsimii și a grosimii mușchiului.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | grosimea minimă a grăsimii vizibile pe linia mediană a carcasei despicate în milimetri, care acoperă mușchiul M. gluteus medius (în mm), |
| M | = | grosimea mușchiului lombar vizibil pe linia mediană a carcasei despicate, măsurată ca distanța cea mai scurtă între partea anterioară (cranială) a mușchiului M. gluteus medius și marginea superioară (dorsală) a canalului rahidian (în mm). |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

F

=

grosimea minimă a grăsimii vizibile pe linia mediană a carcasei despicate în milimetri, care acoperă mușchiul M. gluteus medius (în mm),

M

=

grosimea mușchiului lombar vizibil pe linia mediană a carcasei despicate, măsurată ca distanța cea mai scurtă între partea anterioară (cranială) a mușchiului M. gluteus medius și marginea superioară (dorsală) a canalului rahidian (în mm).

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 60 și 120 de kilograme.

---

(1)  JO L 337, 16.12.2008, p. 3.”

1

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/49

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 16 august 2011

de modificare a Deciziei 2005/382/CE privind autorizarea unor metode de clasificare a carcaselor de porc în Ungaria

[notificată cu numărul C(2011) 5746]

(Numai textul în limba maghiară este autentic)

(2011/507/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 litera (m) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2005/382/CE a Comisiei (2) s-a autorizat utilizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Ungaria. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2005/382/CE a Comisiei (2) s-a autorizat utilizarea a patru metode de clasificare a carcaselor de porc în Ungaria.

| (2) | Ungaria a declarat că, de la adoptarea Deciziei 2005/382/CE, formula și metodele de clasificare au evoluat considerabil. Prin urmare, este necesar să se actualizeze formula pentru una dintre metode, să se înlocuiască celelalte trei metode, să se adauge o metodă nouă și să se simplifice metodele de clasificare prin utilizarea unui singur punct de măsurare în locul celor două puncte de măsurare actuale. |
| --- | --- |

(2)

Ungaria a declarat că, de la adoptarea Deciziei 2005/382/CE, formula și metodele de clasificare au evoluat considerabil. Prin urmare, este necesar să se actualizeze formula pentru una dintre metode, să se înlocuiască celelalte trei metode, să se adauge o metodă nouă și să se simplifice metodele de clasificare prin utilizarea unui singur punct de măsurare în locul celor două puncte de măsurare actuale.

| (3) | Ungaria a solicitat Comisiei să autorizeze înlocuirea formulei utilizate în cadrul metodei „FAT-O-MEATER FOM S70 AND FAT-O-MEATER FOM S71” de clasificare a carcaselor de porc și să autorizeze totodată patru metode noi de clasificare a carcaselor de porc pe teritoriul său, prezentând o descriere detaliată a testelor de disecție, cu indicarea principiilor care stau la baza metodelor respective, a rezultatelor testelor sale de disecție și a ecuațiilor utilizate pentru estimarea procentului de carne macră în protocolul prevăzut la articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei din 10 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a grilelor comunitare de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine și privind raportarea prețurilor acestora (3). |
| --- | --- |

(3)

Ungaria a solicitat Comisiei să autorizeze înlocuirea formulei utilizate în cadrul metodei „FAT-O-MEATER FOM S70 AND FAT-O-MEATER FOM S71” de clasificare a carcaselor de porc și să autorizeze totodată patru metode noi de clasificare a carcaselor de porc pe teritoriul său, prezentând o descriere detaliată a testelor de disecție, cu indicarea principiilor care stau la baza metodelor respective, a rezultatelor testelor sale de disecție și a ecuațiilor utilizate pentru estimarea procentului de carne macră în protocolul prevăzut la articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/2008 al Comisiei din 10 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a grilelor comunitare de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine și privind raportarea prețurilor acestora (3).

| (4) | Din examinarea acestei solicitări reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare respective. Prin urmare, aceste metode de clasificare trebuie să fie autorizate în Ungaria. |
| --- | --- |

(4)

Din examinarea acestei solicitări reiese că sunt îndeplinite condițiile de autorizare a metodelor de clasificare respective. Prin urmare, aceste metode de clasificare trebuie să fie autorizate în Ungaria.

| (5) | Prin urmare, Decizia 2005/382/CE trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2005/382/CE trebuie modificată în consecință.

| (6) | Modificările aparatelor sau ale metodelor de clasificare sunt permise numai dacă sunt autorizate în mod explicit printr-o decizie a Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Modificările aparatelor sau ale metodelor de clasificare sunt permise numai dacă sunt autorizate în mod explicit printr-o decizie a Comisiei.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2005/382/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  În conformitate cu secțiunea B.IV punctul 1 din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), în Ungaria este autorizată utilizarea următoarelor metode de clasificare a carcaselor de porc:






  (a) | aparatele «Fat-O-Meater FOM S70» și «Fat-O-Meater FOM S71» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea I din anexă; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

În conformitate cu secțiunea B.IV punctul 1 din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (4), în Ungaria este autorizată utilizarea următoarelor metode de clasificare a carcaselor de porc:

(a)

aparatele «Fat-O-Meater FOM S70» și «Fat-O-Meater FOM S71» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea I din anexă;

| (b) | aparatul «Ultra FOM 300» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea II din anexă; |
| --- | --- |

(b)

aparatul «Ultra FOM 300» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea II din anexă;

| (c) | aparatul «OptiScan-TP» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea III din anexă; |
| --- | --- |

(c)

aparatul «OptiScan-TP» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea III din anexă;

| (d) | aparatul «IM-03» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea IV din anexă; |
| --- | --- |

(d)

aparatul «IM-03» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea IV din anexă;

| (e) | aparatul «OptiGrade-MCP» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea V din anexă. |
| --- | --- |

(e)

aparatul «OptiGrade-MCP» și metodele de estimare aferente, ale căror caracteristici sunt prezentate în partea V din anexă.

În ceea ce privește aparatul «Ultra FOM 300» menționat la litera (b) de la primul paragraf, după finalizarea procedurii de măsurare trebuie să se poată verifica pe carcasă faptul că aparatul a măsurat valorile BF și LD în locul prevăzut în partea II punctul 3 din anexă. Marcarea corespunzătoare a locului de măsurare trebuie realizată la momentul desfășurării procedurii de măsurare.

| 2. | Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 2 iulie 2012.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Ungare.

Adoptată la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie

Dacian CIOLOŞ

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 126, 19.5.2005, p. 55.

2

(3)  JO L 337, 16.12.2008, p. 3.

3

(4)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.”

4

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

METODE DE CLASIFICARE A CARCASELOR DE PORC ÎN UNGARIA

Partea I

FAT-O-MEATER FOM S70 ȘI FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatelor «Fat-O-Meater FOM S70» și «Fat-O-Meater S71». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică la clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatelor «Fat-O-Meater FOM S70» și «Fat-O-Meater S71».

| 2. | Aparatele trebuie să fie echipate cu o sondă cu un diametru de 6 milimetri (mm) conținând o sondă optică de tipul Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ și având o distanță de operare cuprinsă între 5 și 105 mm. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer de tipul S70 și, respectiv, S71. |
| --- | --- |

2.

Aparatele trebuie să fie echipate cu o sondă cu un diametru de 6 milimetri (mm) conținând o sondă optică de tipul Fremstillet AF Radiometer Copenhagen/Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ și având o distanță de operare cuprinsă între 5 și 105 mm. Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer de tipul S70 și, respectiv, S71.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă, |
| LD | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF. |

3.

Conținutul de carne macră al carcasei se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

BF

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă,

LD

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu greutatea cuprinsă între 50 și 120 de kilograme.

Partea II

ULTRA FOM 300

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Ultra FOM 300». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «Ultra FOM 300».

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică cu o serie de transductoare care emit unde ultrasonice cu o frecvență de 3,5 MHz. Semnalul ultrasonic este digitalizat, stocat și procesat de un microprocesor. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Ultra Fom 300. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă ultrasonică cu o serie de transductoare care emit unde ultrasonice cu o frecvență de 3,5 MHz. Semnalul ultrasonic este digitalizat, stocat și procesat de un microprocesor. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Ultra Fom 300.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 7 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă, |
| LD | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF. |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

BF

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 7 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă,

LD

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 120 de kilograme.

Partea III

OPTISCAN TP

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «OptiScan TP». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «OptiScan TP».

| 2. | Aparatul Optiscan-TP este dotat cu un sistem digital de generare a imaginilor care face o fotografie iluminată a celor două puncte de măsurare de pe carcasă. Pe baza acestor imagini, se calculează grosimea stratului de slănină și a mușchiului, în conformitate cu metoda celor două puncte «Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)».
  Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Optiscan-TP. Fotografiile se salvează și pot fi supuse ulterior unui control. Interfața Bluetooth® integrată permite un transfer ușor al datelor. |
| --- | --- |

2.

Aparatul Optiscan-TP este dotat cu un sistem digital de generare a imaginilor care face o fotografie iluminată a celor două puncte de măsurare de pe carcasă. Pe baza acestor imagini, se calculează grosimea stratului de slănină și a mușchiului, în conformitate cu metoda celor două puncte «Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)».

Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului Optiscan-TP. Fotografiile se salvează și pot fi supuse ulterior unui control. Interfața Bluetooth® integrată permite un transfer ușor al datelor.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | grosimea minimă a stratului de grăsime (inclusiv șoriciul) de deasupra mușchiului M. gluteus medius, exprimată în milimetri, |
| LD | = | grosimea minimă a mușchiului între extremitatea anterioară a mușchiului M. gluteus medius și partea dorsală a canalului rahidian (în milimetri). |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

BF

=

grosimea minimă a stratului de grăsime (inclusiv șoriciul) de deasupra mușchiului M. gluteus medius, exprimată în milimetri,

LD

=

grosimea minimă a mușchiului între extremitatea anterioară a mușchiului M. gluteus medius și partea dorsală a canalului rahidian (în milimetri).

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 120 de kilograme.

Partea IV

IM-03

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «IM-03». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «IM-03».

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă optică de tip «ac» (Single Line Scanner SLS01) cu un diametru de 7 mm, inclusiv cuțitul. Sonda conține linia de senzori de imagine (CIS – contact image sensors) și fotodiodele emițătoare de lumină verde. Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 132 de milimetri. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului IM-03. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă optică de tip «ac» (Single Line Scanner SLS01) cu un diametru de 7 mm, inclusiv cuțitul. Sonda conține linia de senzori de imagine (CIS – contact image sensors) și fotodiodele emițătoare de lumină verde. Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 132 de milimetri. Rezultatele măsurătorilor se convertesc în conținut estimat de carne macră cu ajutorul aparatului IM-03.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă, |
| LD | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF. |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

BF

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 centimetri de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă,

LD

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu o greutate cuprinsă între 50 și 120 de kilograme.

Partea V

OPTIGRADE-MCP

| 1. | Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «OptiGrade-MCP». |
| --- | --- |

1.

Normele prevăzute în această parte a anexei se aplică pentru clasificarea carcaselor de porc cu ajutorul aparatului «OptiGrade-MCP».

| 2. | Aparatul este dotat cu o sondă optică cu diametrul de 6 mm, o fotodiodă sensibilă la infraroșii (Siemens) și un fototranzistor (Siemens). Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 110 mm.
  Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer. |
| --- | --- |

2.

Aparatul este dotat cu o sondă optică cu diametrul de 6 mm, o fotodiodă sensibilă la infraroșii (Siemens) și un fototranzistor (Siemens). Distanța de operare este cuprinsă între 0 și 110 mm.

Rezultatele măsurătorilor sunt convertite în conținut estimat de carne macră cu ajutorul unui computer.

| 3. | Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  unde:







  Ŷ | = | procentul estimat de carne macră în carcasă, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 cm de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă, |
| LD | = | grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF. |

3.

Conținutul de carne macră al carcaselor se calculează după următoarea formulă:

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

unde:

Ŷ

=

procentul estimat de carne macră în carcasă,

BF

=

grosimea slăninii dorsale (inclusiv șoriciul) în milimetri, măsurată la distanță de 6 cm de linia mediană a carcasei despicate, între penultima și antepenultima coastă,

LD

=

grosimea mușchiului dorsal în milimetri, măsurată în același timp și în același loc ca BF.

Această formulă este valabilă pentru carcasele cu greutatea cuprinsă între 50 și 120 de kilograme.”

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/53

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 16 august 2011

privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania

[notificată cu numărul C(2011) 5798]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2011/508/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

având în vedere Directiva 2001/89/CE a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind măsurile comunitare pentru controlul pestei porcine clasice (3), în special articolul 11 alineatul (1) litera (f),

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (4), în special articolul 4 alineatul (3) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | În Lituania au apărut focare de pestă porcină clasică. |
| --- | --- |

(1)

În Lituania au apărut focare de pestă porcină clasică.

| (2) | Având în vedere comerțul cu porci vii și anumite produse din porc, aceste focare pot pune în pericol efectivele altor state membre. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere comerțul cu porci vii și anumite produse din porc, aceste focare pot pune în pericol efectivele altor state membre.

| (3) | Este necesară consolidarea măsurilor adoptate de Lituania în cadrul Directivei 2001/89/CE. |
| --- | --- |

(3)

Este necesară consolidarea măsurilor adoptate de Lituania în cadrul Directivei 2001/89/CE.

| (4) | Decizia 2002/106/EC a Comisiei din 1 februarie 2002 de aprobare a unui manual de diagnosticare care stabilește proceduri de diagnosticare, metode de prelevare de probe și criterii de evaluare a testelor de laborator pentru confirmarea pestei porcine clasice (5) prevede protocoale de supraveghere în funcție de risc. |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2002/106/EC a Comisiei din 1 februarie 2002 de aprobare a unui manual de diagnosticare care stabilește proceduri de diagnosticare, metode de prelevare de probe și criterii de evaluare a testelor de laborator pentru confirmarea pestei porcine clasice (5) prevede protocoale de supraveghere în funcție de risc.

| (5) | Condițiile de sănătate animală și cerințele necesare certificării în vederea desfășurării comerțului cu porci vii sunt stabilite în Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (6). |
| --- | --- |

(5)

Condițiile de sănătate animală și cerințele necesare certificării în vederea desfășurării comerțului cu porci vii sunt stabilite în Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (6).

| (6) | Condițiile de sănătate animală și cerințele necesare certificării în vederea desfășurării comerțului cu material seminal de porcine sunt stabilite în Directiva 90/429/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a cerințelor de sănătate animală care se aplică schimburilor intracomunitare și importurilor de material seminal de animale domestice din specia porcină (7). |
| --- | --- |

(6)

Condițiile de sănătate animală și cerințele necesare certificării în vederea desfășurării comerțului cu material seminal de porcine sunt stabilite în Directiva 90/429/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 de stabilire a cerințelor de sănătate animală care se aplică schimburilor intracomunitare și importurilor de material seminal de animale domestice din specia porcină (7).

| (7) | Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (8) se aplică, printre altele, comerțului cu embrioni de porcine. |
| --- | --- |

(7)

Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE (8) se aplică, printre altele, comerțului cu embrioni de porcine.

| (8) | Modelele de certificate de sănătate aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu material seminal, ovule și embrioni de animale din speciile ovină și caprină, precum și cu ovule și embrioni de animale din specia porcină, sunt prevăzute în Decizia 2010/470/UE a Comisiei din 26 august 2010 de stabilire a unor modele de certificate de sănătate aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu material seminal, ovule și embrioni de animale din speciile ecvină, ovină și caprină, precum și cu ovule și embrioni de animale din specia porcină (9). |
| --- | --- |

(8)

Modelele de certificate de sănătate aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu material seminal, ovule și embrioni de animale din speciile ovină și caprină, precum și cu ovule și embrioni de animale din specia porcină, sunt prevăzute în Decizia 2010/470/UE a Comisiei din 26 august 2010 de stabilire a unor modele de certificate de sănătate aplicabile comerțului în interiorul Uniunii cu material seminal, ovule și embrioni de animale din speciile ecvină, ovină și caprină, precum și cu ovule și embrioni de animale din specia porcină (9).

| (9) | Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (10) se referă, printre altele, la condițiile de sănătate privind producerea și comercializarea cărnii proaspete, a cărnii tocate, a cărnii separate mecanic, a preparatelor din carne, a vânatului de crescătorie, a produselor din carne, inclusiv stomacuri, vezici și intestine tratate și a produselor lactate. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (10) se referă, printre altele, la condițiile de sănătate privind producerea și comercializarea cărnii proaspete, a cărnii tocate, a cărnii separate mecanic, a preparatelor din carne, a vânatului de crescătorie, a produselor din carne, inclusiv stomacuri, vezici și intestine tratate și a produselor lactate.

| (10) | Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (11) se referă, printre altele, la aplicarea mărcii de sănătate pentru alimentele de origine animală. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (11) se referă, printre altele, la aplicarea mărcii de sănătate pentru alimentele de origine animală.

| (11) | Este necesară completarea certificatului prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 599/2004 al Comisiei din 30 martie 2004 de adoptare a unui model armonizat de certificat și de proces-verbal al inspecției, referitoare la schimburile intracomunitare cu animale și cu produse de origine animală (12) cu un certificat de sănătate animală oficial care trebuie să fie inclus într-o anexă la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(11)

Este necesară completarea certificatului prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 599/2004 al Comisiei din 30 martie 2004 de adoptare a unui model armonizat de certificat și de proces-verbal al inspecției, referitoare la schimburile intracomunitare cu animale și cu produse de origine animală (12) cu un certificat de sănătate animală oficial care trebuie să fie inclus într-o anexă la prezenta decizie.

| (12) | Articolul 6 din Decizia 2007/275/CE a Comisiei din 17 aprilie 2007 privind listele de animale și produse care urmează să fie supuse controalelor la punctele de control la frontieră în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE (13) ale Consiliului, prevede o derogare de la controalele veterinare pentru anumite produse care conțin produse animale. Este necesar să se permită expedierea unor astfel de produse din zonele care fac obiectul unor restricții, în cadrul unui regim de certificare simplificat. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 6 din Decizia 2007/275/CE a Comisiei din 17 aprilie 2007 privind listele de animale și produse care urmează să fie supuse controalelor la punctele de control la frontieră în conformitate cu Directivele 91/496/CEE și 97/78/CE (13) ale Consiliului, prevede o derogare de la controalele veterinare pentru anumite produse care conțin produse animale. Este necesar să se permită expedierea unor astfel de produse din zonele care fac obiectul unor restricții, în cadrul unui regim de certificare simplificat.

| (13) | Directiva 92/118/CEE a Consiliului (14) stabilește condițiile de sănătate publică și animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de produse care nu intră sub incidența condițiilor menționate, stabilite de reglementările comunitare specifice prevăzute la anexa A capitolul I din Directiva 89/662/CEE și, în ceea ce privește agenții patogeni, în Directiva 90/425/CEE. |
| --- | --- |

(13)

Directiva 92/118/CEE a Consiliului (14) stabilește condițiile de sănătate publică și animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de produse care nu intră sub incidența condițiilor menționate, stabilite de reglementările comunitare specifice prevăzute la anexa A capitolul I din Directiva 89/662/CEE și, în ceea ce privește agenții patogeni, în Directiva 90/425/CEE.

| (14) | Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (15) prevede condiții privind sănătatea animală pentru prelucrarea subproduselor de origine animală provenite de la animale din zonele care fac obiectul unor restricții. |
| --- | --- |

(14)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (15) prevede condiții privind sănătatea animală pentru prelucrarea subproduselor de origine animală provenite de la animale din zonele care fac obiectul unor restricții.

| (15) | Deoarece medicamentele prevăzute în Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (16), în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (17) și în Directiva 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (18) nu se mai încadrează în domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, acestea trebuie să fie scutite de aplicarea restricțiilor stabilite prin prezenta decizie. |
| --- | --- |

(15)

Deoarece medicamentele prevăzute în Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (16), în Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (17) și în Directiva 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (18) nu se mai încadrează în domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, acestea trebuie să fie scutite de aplicarea restricțiilor stabilite prin prezenta decizie.

| (16) | Pe baza informațiilor furnizate de Lituania este oportun să se stabilească măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania pentru o perioadă suficientă pentru a finaliza toate anchetele necesare. |
| --- | --- |

(16)

Pe baza informațiilor furnizate de Lituania este oportun să se stabilească măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania pentru o perioadă suficientă pentru a finaliza toate anchetele necesare.

| (17) | Este, de asemenea, necesar să se stabilească măsurile astfel încât să se reducă la minimum contactele cu și între exploatațiile de porci în anumite părți din Lituania și să se impună o limitare regională pentru anumite servicii legate de porci pentru a preveni răspândirea virusului. |
| --- | --- |

(17)

Este, de asemenea, necesar să se stabilească măsurile astfel încât să se reducă la minimum contactele cu și între exploatațiile de porci în anumite părți din Lituania și să se impună o limitare regională pentru anumite servicii legate de porci pentru a preveni răspândirea virusului.

| (18) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(18)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lituania se asigură că niciun porc nu este expediat către alte state membre și țări terțe din:

| (a) | zonele enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

zonele enumerate în anexa I;

| (b) | exploatații de pe teritoriul său, situate în afara zonelor enumerate în anexa I și care, de la 1 martie 2011, au primit porci care proveneau de la o exploatație situată în zonele cuprinse în anexa I. |
| --- | --- |

(b)

exploatații de pe teritoriul său, situate în afara zonelor enumerate în anexa I și care, de la 1 martie 2011, au primit porci care proveneau de la o exploatație situată în zonele cuprinse în anexa I.

Articolul 2

Lituania se asigură că:

| (a) | niciun porc nu este transportat din exploatațiile situate în zonele enumerate în partea A din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

niciun porc nu este transportat din exploatațiile situate în zonele enumerate în partea A din anexa I;

| (b) | transportul de porci destinați sacrificării care provin de la exploatații situate în afara zonelor prevăzute în partea A din anexa I spre abatoare situate în zonele în cauză, precum și tranzitul porcilor prin acestea este autorizat doar:






  (i) | pe drumuri sau căi ferate majore; și |
| --- | --- | --- |

(b)

transportul de porci destinați sacrificării care provin de la exploatații situate în afara zonelor prevăzute în partea A din anexa I spre abatoare situate în zonele în cauză, precum și tranzitul porcilor prin acestea este autorizat doar:

(i)

pe drumuri sau căi ferate majore; și

| (ii) | în conformitate cu instrucțiunile detaliate furnizate de autoritatea competentă pentru a evita ca porcii în cauză să intre în contact direct sau indirect cu alți porci în timpul transportului și în abator; |
| --- | --- |

(ii)

în conformitate cu instrucțiunile detaliate furnizate de autoritatea competentă pentru a evita ca porcii în cauză să intre în contact direct sau indirect cu alți porci în timpul transportului și în abator;

| (c) | niciun porc nu este expediat din zonele enumerate în partea B din anexa I către alte zone din Lituania, cu excepția transportului direct:






  (i) | al porcilor destinați sacrificării către un abator, în scopul sacrificării imediate, cu condiția ca porcii în cauză să provină de la aceeași exploatație; |
| --- | --- | --- |

(c)

niciun porc nu este expediat din zonele enumerate în partea B din anexa I către alte zone din Lituania, cu excepția transportului direct:

(i)

al porcilor destinați sacrificării către un abator, în scopul sacrificării imediate, cu condiția ca porcii în cauză să provină de la aceeași exploatație;

| (ii) | al porcilor reproducători și de producție către o exploatație, cu condiția ca porcii să fi rămas, timp de cel puțin 30 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 30 de zile, în aceeași exploatație:






  — | care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 30 de zile imediat precedente datei expedierii porcilor; și |
| --- | --- | --- |

(ii)

al porcilor reproducători și de producție către o exploatație, cu condiția ca porcii să fi rămas, timp de cel puțin 30 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 30 de zile, în aceeași exploatație:

—

care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 30 de zile imediat precedente datei expedierii porcilor; și

| — | în care examinările clinice efectuate conform prevederilor de la capitolul IV partea D punctul 2 din anexa la Decizia 2002/106/CE au avut rezultate negative. |
| --- | --- |

—

în care examinările clinice efectuate conform prevederilor de la capitolul IV partea D punctul 2 din anexa la Decizia 2002/106/CE au avut rezultate negative.

Articolul 3

(1)   Prin derogare de la articolul 2 litera (a), autoritatea competentă poate autoriza transportul porcilor care provin de la o exploatație situată în zonele prevăzute în partea A din anexa I, dar în afara unei zone de protecție sau de supraveghere:

| (a) | direct spre un abator situat în zonele în cauză sau, în mod excepțional, spre abatoare desemnate din Lituania situate în afara zonelor în cauză, în vederea sacrificării imediate, cu condiția ca porcii să provină de la o exploatație în care analizele medicale realizate în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 3 din anexa la Decizia 2002/106/CE au avut rezultate negative; |
| --- | --- |

(a)

direct spre un abator situat în zonele în cauză sau, în mod excepțional, spre abatoare desemnate din Lituania situate în afara zonelor în cauză, în vederea sacrificării imediate, cu condiția ca porcii să provină de la o exploatație în care analizele medicale realizate în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 3 din anexa la Decizia 2002/106/CE au avut rezultate negative;

| (b) | spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație:






  (i) | care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 45 de zile imediat precedente datei expedierii porcilor; |
| --- | --- | --- |

(b)

spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație:

(i)

care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 45 de zile imediat precedente datei expedierii porcilor;

| (ii) | în care s-au realizat examinări clinice, în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE, care au avut rezultate negative; |
| --- | --- |

(ii)

în care s-au realizat examinări clinice, în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE, care au avut rezultate negative;

| (c) | spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație:






  (i) | care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 20 de zile imediat precedente datei de expediere a porcilor în cauză, cu condiția ca, în cele șase luni care au precedat expedierea porcilor în cauză, exploatația de origine nu a primit porci în afară de scrofițe provenite de la una și aceeași exploatație; |
| --- | --- | --- |

(c)

spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație:

(i)

care nu a primit porci vii în cursul perioadei de 20 de zile imediat precedente datei de expediere a porcilor în cauză, cu condiția ca, în cele șase luni care au precedat expedierea porcilor în cauză, exploatația de origine nu a primit porci în afară de scrofițe provenite de la una și aceeași exploatație;

| (ii) | în care s-au realizat examinări clinice, în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE, care au avut rezultate negative; |
| --- | --- |

(ii)

în care s-au realizat examinări clinice, în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE, care au avut rezultate negative;

| (d) | spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație și ca:






  (i) | exploatația de origine să nu fi primit porci în afară de scrofițe, care au fost supuse unor teste de laborator realizate pe probe prelevate în termen de 10 zile de la expediere și care au avut rezultate negative în ceea ce privește:






  — | un test de depistare a anticorpilor; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

spre o exploatație situată în zonele în cauză, cu condiția ca porcii să fi rămas, cel puțin 45 de zile sau de la naștere, în cazul animalelor care au mai puțin de 45 de zile, în aceeași exploatație și ca:

(i)

exploatația de origine să nu fi primit porci în afară de scrofițe, care au fost supuse unor teste de laborator realizate pe probe prelevate în termen de 10 zile de la expediere și care au avut rezultate negative în ceea ce privește:

—

un test de depistare a anticorpilor;

| — | două teste consecutive efectuate la un interval de șapte zile, de depistare (prin RT-PCR) a genomului virusului pestei porcine clasice, realizate în laboratorul național de referință; |
| --- | --- |

—

două teste consecutive efectuate la un interval de șapte zile, de depistare (prin RT-PCR) a genomului virusului pestei porcine clasice, realizate în laboratorul național de referință;

| (ii) | examinările clinice realizate în exploatația respectivă de origine în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE să fi avut rezultate negative. |
| --- | --- |

(ii)

examinările clinice realizate în exploatația respectivă de origine în conformitate cu capitolul IV partea D punctul 2 și capitolul IV partea D punctul 4 paragrafele al doilea până la al patrulea din anexa la Decizia 2002/106/CE să fi avut rezultate negative.

(2)   Prin derogare de la articolul 2 litera (a), autoritatea competentă poate autoriza transportul direct al porcilor de la o exploatație situată într-o zonă de supraveghere spre o exploatație desemnată care nu deține încă niciun porc și care este situată în aceeași zonă de supraveghere, cu condiția ca:

| (a) | criteriile de la articolul 11 alineatul (1) litera (f) și articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2001/89/CE să fie aplicate în exploatația de destinație; |
| --- | --- |

(a)

criteriile de la articolul 11 alineatul (1) litera (f) și articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2001/89/CE să fie aplicate în exploatația de destinație;

| (b) | ca exploatația de proveniență a porcilor să fi fost supusă examinărilor prevăzute la capitolul IV partea D punctul 2 din anexa la Decizia 2002/106/CE și ca aceste examinări să fi avut rezultate negative. |
| --- | --- |

(b)

ca exploatația de proveniență a porcilor să fi fost supusă examinărilor prevăzute la capitolul IV partea D punctul 2 din anexa la Decizia 2002/106/CE și ca aceste examinări să fi avut rezultate negative.

(3)   Prin derogare de la articolul 2 litera (a), autoritatea competentă poate autoriza transportul direct al porcilor de la o exploatație situată într-o zonă de supraveghere spre o exploatație desemnată în zona de protecție, cu condiția ca:

| (a) | exploatația de destinație desemnată să fie situată la cel puțin zece kilometri de frontiera națională cu un alt stat membru sau țară terță și ca niciun porc să nu fi fost ținut în exploatația în cauză timp de cel puțin 21 de zile de la data încheierii operațiunilor de curățare și dezinfectare prevăzute la articolul 12 din Directiva 2001/89/CE; |
| --- | --- |

(a)

exploatația de destinație desemnată să fie situată la cel puțin zece kilometri de frontiera națională cu un alt stat membru sau țară terță și ca niciun porc să nu fi fost ținut în exploatația în cauză timp de cel puțin 21 de zile de la data încheierii operațiunilor de curățare și dezinfectare prevăzute la articolul 12 din Directiva 2001/89/CE;

| (b) | exploatația de destinație desemnată să fi suportat o a treia operațiune de curățare și dezinfectare sub supraveghere veterinară înainte de introducerea porcilor; |
| --- | --- |

(b)

exploatația de destinație desemnată să fi suportat o a treia operațiune de curățare și dezinfectare sub supraveghere veterinară înainte de introducerea porcilor;

| (c) | toți porcii să ajungă la exploatația de destinație în 20 de zile; |
| --- | --- |

(c)

toți porcii să ajungă la exploatația de destinație în 20 de zile;

| (d) | în exploatația de destinație desemnată, porcii să facă obiectul unui test serologic, în conformitate cu capitolul IV partea E din anexa la Decizia 2002/106/CE, realizat pe probe prelevate la cel puțin 40 de zile de la data sosirii ultimilor porci la exploatația în cauză; |
| --- | --- |

(d)

în exploatația de destinație desemnată, porcii să facă obiectul unui test serologic, în conformitate cu capitolul IV partea E din anexa la Decizia 2002/106/CE, realizat pe probe prelevate la cel puțin 40 de zile de la data sosirii ultimilor porci la exploatația în cauză;

| (e) | niciun porc să nu părăsească exploatația de destinație desemnată, cu excepția cazului în care a fost mutat în vederea unei sacrificări imediate într-un abator situat în zonele enumerate în partea A din anexa I, cu condiția ca examinările menționate la litera (d) să fi avut rezultate negative. |
| --- | --- |

(e)

niciun porc să nu părăsească exploatația de destinație desemnată, cu excepția cazului în care a fost mutat în vederea unei sacrificări imediate într-un abator situat în zonele enumerate în partea A din anexa I, cu condiția ca examinările menționate la litera (d) să fi avut rezultate negative.

(4)   Autoritatea competentă înregistrează transportul porcilor menționați la alineatele (1)-(3) și informează Comisia cu privire la aceasta în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.

Articolul 4

Lituania se asigură că niciuna dintre următoarele mărfuri nu se expediază către alte state membre sau țări terțe:

| (a) | material seminal de porcine, cu excepția cazului în care materialul seminal provine de la vieri crescuți într-un centru de colectare prevăzut la articolul 3 litera (a) din Directiva 90/429/CEE și care este situat în afara zonelor prevăzute în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

material seminal de porcine, cu excepția cazului în care materialul seminal provine de la vieri crescuți într-un centru de colectare prevăzut la articolul 3 litera (a) din Directiva 90/429/CEE și care este situat în afara zonelor prevăzute în anexa I;

| (b) | ovule și embrioni de animale din specia porcină, cu excepția cazului în care ovulele și embrionii provin de la porcine crescute în exploatații situate în afara zonelor enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(b)

ovule și embrioni de animale din specia porcină, cu excepția cazului în care ovulele și embrionii provin de la porcine crescute în exploatații situate în afara zonelor enumerate în anexa I.

Articolul 5

Lituania se asigură că:

| 1. | certificatul de sănătate prevăzut în anexa F (modelul 2) la Directiva 64/432/CEE, care însoțește animale din specia porcină expediate din Lituania către alte state membre include următoarea mențiune:
  „Animale în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”; |
| --- | --- |

1.

certificatul de sănătate prevăzut în anexa F (modelul 2) la Directiva 64/432/CEE, care însoțește animale din specia porcină expediate din Lituania către alte state membre include următoarea mențiune:

„Animale în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”;

| 2. | certificatul de sănătate animală prevăzut în anexa D la Directiva 90/429/CEE care însoțește materialul seminal de vier expediat din Lituania către alte state membre include următoarea mențiune:
  „Material seminal în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”; |
| --- | --- |

2.

certificatul de sănătate animală prevăzut în anexa D la Directiva 90/429/CEE care însoțește materialul seminal de vier expediat din Lituania către alte state membre include următoarea mențiune:

„Material seminal în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”;

| 3. | certificatele de sănătate prevăzute în anexa V la Decizia 2010/470/UE, care însoțesc ovulele și embrionii de animale din specia porcină expediați din Lituania către alte state membre includ următoarea mențiune:
  „Ovule/embrioni (a se șterge după caz) în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”. |
| --- | --- |

3.

certificatele de sănătate prevăzute în anexa V la Decizia 2010/470/UE, care însoțesc ovulele și embrionii de animale din specia porcină expediați din Lituania către alte state membre includ următoarea mențiune:

„Ovule/embrioni (a se șterge după caz) în conformitate cu Decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție referitoare la pesta porcină clasică în Lituania”.

Articolul 6

(1)   Prin derogare de la articolul 10 alineatul (3) litera (f) a patra liniuță din Directiva 2001/89/CE, Lituania poate aplica marca de sănătate prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 și poate autoriza ca carnea proaspătă să nu fie supusă unui tratament ulterior, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2002/99/CE, în ceea ce privește carnea de porc, care este obținută de la porci care sunt în conformitate cu următoarele cerințe:

| (a) | au fost sacrificați în termen de 12 ore de la sosirea la abator; |
| --- | --- |

(a)

au fost sacrificați în termen de 12 ore de la sosirea la abator;

| (b) | provin de la o exploatație:






  (i) | situată într-o zonă de supraveghere stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2001/89/CE în una dintre zonele enumerate în partea A din anexa I la prezenta decizie, și delimitată de o zonă de protecție în cazul în care:






  — | nu a fost depistat niciun focar de pestă porcină clasică în cursul unei perioade de 21 de zile înainte de deplasarea porcilor către abator și în care au trecut cel puțin 21 de zile de la o dezinfecție a exploatațiilor infectate; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

provin de la o exploatație:

(i)

situată într-o zonă de supraveghere stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2001/89/CE în una dintre zonele enumerate în partea A din anexa I la prezenta decizie, și delimitată de o zonă de protecție în cazul în care:

—

nu a fost depistat niciun focar de pestă porcină clasică în cursul unei perioade de 21 de zile înainte de deplasarea porcilor către abator și în care au trecut cel puțin 21 de zile de la o dezinfecție a exploatațiilor infectate;

| — | examinările clinice pentru pesta porcină clasică au fost efectuate în toate exploatațiile din aceste zone de protecție și de supraveghere, în urma depistării unui focar de pestă porcină clasică, și au avut rezultate negative; |
| --- | --- |

—

examinările clinice pentru pesta porcină clasică au fost efectuate în toate exploatațiile din aceste zone de protecție și de supraveghere, în urma depistării unui focar de pestă porcină clasică, și au avut rezultate negative;

| (ii) | care a fost autorizată de autoritatea competentă în vederea deplasării porcilor către un abator desemnat și:






  — | care nu a avut niciun contact cu o exploatație infectată, în urma unei anchete epidemiologice; |
| --- | --- | --- |

(ii)

care a fost autorizată de autoritatea competentă în vederea deplasării porcilor către un abator desemnat și:

—

care nu a avut niciun contact cu o exploatație infectată, în urma unei anchete epidemiologice;

| — | care a fost supusă inspecțiilor periodice ale unui medic veterinar după stabilirea zonei de supraveghere, iar inspecțiile au inclus toți porcii din exploatație; |
| --- | --- |

—

care a fost supusă inspecțiilor periodice ale unui medic veterinar după stabilirea zonei de supraveghere, iar inspecțiile au inclus toți porcii din exploatație;

| — | în care porcii au fost supuși examinărilor clinice și de laborator în conformitate cu capitolul IV partea D punctele 1, 3, 4 și 5 din anexa la Decizia 2002/106/CE. |
| --- | --- |

—

în care porcii au fost supuși examinărilor clinice și de laborator în conformitate cu capitolul IV partea D punctele 1, 3, 4 și 5 din anexa la Decizia 2002/106/CE.

(2)   Lituania se asigură că abatorul menționat la alineatul (1) litera (a):

| (a) | este situat în zonele enumerate în partea A din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

este situat în zonele enumerate în partea A din anexa I;

| (b) | nu primește pentru sacrificare, în aceeași zi, alți porci decât cei menționați la punctul 1. |
| --- | --- |

(b)

nu primește pentru sacrificare, în aceeași zi, alți porci decât cei menționați la punctul 1.

(3)   Lituania se asigură că vehiculele utilizate pentru transportul porcilor menționați la alineatul (1) sunt curățate și dezinfectate de două ori după fiecare transport.

Articolul 7

(1)   Lituania se asigură că carnea de porc menționată la articolul 6 este însoțită de un certificat eliberat în conformitate cu anexa la Regulamentul (CE) nr. 599/2004 și completat de către medicul veterinar oficial cu un certificat de sănătate animală, astfel cum se prevede în anexa II la prezenta decizie.

(2)   Lituania se asigură că statele membre și Comisia primesc următoarele informații privind porcii menționați la articolul 6:

| (a) | înainte de sacrificarea porcilor, numele și adresa abatoarelor desemnate să primească porcilor pentru sacrificare; |
| --- | --- |

(a)

înainte de sacrificarea porcilor, numele și adresa abatoarelor desemnate să primească porcilor pentru sacrificare;

| (b) | după sacrificarea porcilor, un raport săptămânal care conține informații privind:






  (i) | numărul de porci sacrificați în abatoarele desemnate; |
| --- | --- | --- |

(b)

după sacrificarea porcilor, un raport săptămânal care conține informații privind:

(i)

numărul de porci sacrificați în abatoarele desemnate;

| (ii) | sistemul de identificare și controalele deplasărilor aplicate pentru a asigura conformitatea cu articolul 11 alineatul (1) litera (f) din Directiva 2001/89/CE. |
| --- | --- |

(ii)

sistemul de identificare și controalele deplasărilor aplicate pentru a asigura conformitatea cu articolul 11 alineatul (1) litera (f) din Directiva 2001/89/CE.

Articolul 8

(1)   Lituania nu expediază către alte state membre sau țări terțe transporturi de:

| (a) | produse din animale din specia porcină care nu sunt menționate la articolele 6 și 7, provenind din zonele enumerate în partea A din anexa I; |
| --- | --- |

(a)

produse din animale din specia porcină care nu sunt menționate la articolele 6 și 7, provenind din zonele enumerate în partea A din anexa I;

| (b) | produse obținute de la animale din specia porcină care provin din zonele enumerate în partea A din anexa I; |
| --- | --- |

(b)

produse obținute de la animale din specia porcină care provin din zonele enumerate în partea A din anexa I;

| (c) | gunoi de grajd de la animale din specia porcină din zonele enumerate în partea A din anexa I. |
| --- | --- |

(c)

gunoi de grajd de la animale din specia porcină din zonele enumerate în partea A din anexa I.

(2)   Interdicția prevăzută la alineatul (1) literele (a) și (b) nu se aplică în cazul:

| (a) | produselor obținute din animale din specia porcină care:






  (i) | au fost supuse unui tratament termic:






  — | cu o valoare Fo de 3,00 sau mai mare, într-un recipient închis ermetic; sau |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

produselor obținute din animale din specia porcină care:

(i)

au fost supuse unui tratament termic:

—

cu o valoare Fo de 3,00 sau mai mare, într-un recipient închis ermetic; sau

| — | care permite atingerea unei temperaturi la centru de cel puțin 70 °C; sau |
| --- | --- |

—

care permite atingerea unei temperaturi la centru de cel puțin 70 °C; sau

| (ii) | au fost produse în afara zonelor enumerate la anexa I în conformitate cu condițiile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și, din momentul introducerii pe teritoriul Lituaniei, au fost depozitate și transportate separat de produsele animale neeligibile pentru expediere în temeiul alineatului (1); |
| --- | --- |

(ii)

au fost produse în afara zonelor enumerate la anexa I în conformitate cu condițiile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 și, din momentul introducerii pe teritoriul Lituaniei, au fost depozitate și transportate separat de produsele animale neeligibile pentru expediere în temeiul alineatului (1);

| (b) | sângelui și produselor din sânge, astfel cum sunt definite la punctele 2 și 4 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei (19) care au fost supuse cel puțin unuia dintre tratamentele prevăzute la punctul 3.1 din secțiunea 2 din capitolul II din anexa XIV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011, urmate de un control al eficienței, sau care au fost importate în temeiul secțiunii 2 din capitolul II din anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 142/2011; |
| --- | --- |

(b)

sângelui și produselor din sânge, astfel cum sunt definite la punctele 2 și 4 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei (19) care au fost supuse cel puțin unuia dintre tratamentele prevăzute la punctul 3.1 din secțiunea 2 din capitolul II din anexa XIV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011, urmate de un control al eficienței, sau care au fost importate în temeiul secțiunii 2 din capitolul II din anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 142/2011;

| (c) | unturii și grăsimilor topite care au fost tratate prin metoda de prelucrare 1 (sterilizare sub presiune) sau în conformitate cu una dintre celelalte metode de prelucrare menționate în capitolul III din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011; |
| --- | --- |

(c)

unturii și grăsimilor topite care au fost tratate prin metoda de prelucrare 1 (sterilizare sub presiune) sau în conformitate cu una dintre celelalte metode de prelucrare menționate în capitolul III din anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 142/2011;

| (d) | hranei pentru animale de companie care respectă cerințele prevăzute la punctul 3 litera (a) și punctul 3 litera (b) punctele (i), (ii) și (iii) din capitolul II din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011; |
| --- | --- |

(d)

hranei pentru animale de companie care respectă cerințele prevăzute la punctul 3 litera (a) și punctul 3 litera (b) punctele (i), (ii) și (iii) din capitolul II din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011;

| (e) | trofeelor de vânat în conformitate cu punctul C.2 din capitolul VI din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011; |
| --- | --- |

(e)

trofeelor de vânat în conformitate cu punctul C.2 din capitolul VI din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011;

| (f) | părului de porc care a făcut obiectul unei spălări industriale sau care a fost obținut din tăbăcire sau părul de porc netratat care este bine ambalat în stare uscată; |
| --- | --- |

(f)

părului de porc care a făcut obiectul unei spălări industriale sau care a fost obținut din tăbăcire sau părul de porc netratat care este bine ambalat în stare uscată;

| (g) | produselor animale ambalate destinate utilizării pentru diagnosticarea in vitro, ca reactivi de laborator; |
| --- | --- |

(g)

produselor animale ambalate destinate utilizării pentru diagnosticarea in vitro, ca reactivi de laborator;

| (h) | medicamentelor, astfel cum sunt definite în Directiva 2001/83/CE, dispozitivelor medicale fabricate din țesuturi de origine animală care au fost transformate în țesuturi neviabile în conformitate cu articolul 1 alineatul (5) litera (g) din Directiva 93/42/CEE a Consiliului (20), medicamentelor de uz veterinar astfel cum sunt definite în Directiva 2001/82/CE și medicamentelor experimentale astfel cum sunt definite în Directiva 2001/20/CE; |
| --- | --- |

(h)

medicamentelor, astfel cum sunt definite în Directiva 2001/83/CE, dispozitivelor medicale fabricate din țesuturi de origine animală care au fost transformate în țesuturi neviabile în conformitate cu articolul 1 alineatul (5) litera (g) din Directiva 93/42/CEE a Consiliului (20), medicamentelor de uz veterinar astfel cum sunt definite în Directiva 2001/82/CE și medicamentelor experimentale astfel cum sunt definite în Directiva 2001/20/CE;

| (i) | intestinelor de animale care corespund condițiilor din partea A din capitolul 2 din anexa I la Directiva 92/118/CEE și care au fost curățate, raclate și fie au fost sărate, înălbite sau uscate, urmate de etape pentru a preveni recontaminarea intestinelor; |
| --- | --- |

(i)

intestinelor de animale care corespund condițiilor din partea A din capitolul 2 din anexa I la Directiva 92/118/CEE și care au fost curățate, raclate și fie au fost sărate, înălbite sau uscate, urmate de etape pentru a preveni recontaminarea intestinelor;

| (j) | produselor compuse care nu mai sunt tratate ulterior conținând produse de origine animală pe baza faptului că tratamentul nu a fost necesar pentru produsele finite ale căror ingrediente se conformează condițiilor privind sănătatea animală corespunzătoare, prevăzute la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(j)

produselor compuse care nu mai sunt tratate ulterior conținând produse de origine animală pe baza faptului că tratamentul nu a fost necesar pentru produsele finite ale căror ingrediente se conformează condițiilor privind sănătatea animală corespunzătoare, prevăzute la prezenta decizie.

(3)   Lituania se asigură că produsele animale menționate la alineatul (2) care sunt expediate către celelalte state membre sunt însoțite de un certificat oficial care poartă următoare mențiune:

„Produse de origine animală care sunt în conformitate cu decizia de punere în aplicare 2011/508/UE a Comisiei din 16 august 2011 privind anumite măsuri de protecție împotriva pestei porcine clasice în Lituania”.

Articolul 9

Prin derogare de la articolul 8 alineatul (3), este suficient, în cazul:

| (a) | produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) literele (a)-(d) și (i), ca respectarea condițiilor prevăzute pentru tratare stabilite în documentul comercial cerut în conformitate cu legislația Uniunii corespunzătoare să fie validată în conformitate cu articolul 10; |
| --- | --- |

(a)

produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) literele (a)-(d) și (i), ca respectarea condițiilor prevăzute pentru tratare stabilite în documentul comercial cerut în conformitate cu legislația Uniunii corespunzătoare să fie validată în conformitate cu articolul 10;

| (b) | produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (f), ca acestea să fie însoțite de un document comercial în care se precizează că acestea:






  (i) | au făcut obiectul unei spălări industriale; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (f), ca acestea să fie însoțite de un document comercial în care se precizează că acestea:

(i)

au făcut obiectul unei spălări industriale; sau

| (ii) | au fost obținute din tăbăcire; sau |
| --- | --- |

(ii)

au fost obținute din tăbăcire; sau

| (iii) | sunt în conformitate cu condițiile stabilite la punctul A.1 din capitolul VII din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011; |
| --- | --- |

(iii)

sunt în conformitate cu condițiile stabilite la punctul A.1 din capitolul VII din anexa XIII la Regulamentul (UE) nr. 142/2011;

| (c) | produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) literele (g) și (h), ca acestea să fie însoțite de un document comercial care atestă că produsele sunt destinate a fi utilizate pentru diagnosticare in vitro, ca reactivi de laborator sau ca medicamente sau dispozitive medicale, cu condiția ca produsele să poarte în mod clar mențiunea „a se utiliza exclusiv pentru diagnosticarea in vitro” sau „destinate exclusiv utilizării în laborator” sau ca „medicamente” sau ca „dispozitive medicale”; |
| --- | --- |

(c)

produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) literele (g) și (h), ca acestea să fie însoțite de un document comercial care atestă că produsele sunt destinate a fi utilizate pentru diagnosticare in vitro, ca reactivi de laborator sau ca medicamente sau dispozitive medicale, cu condiția ca produsele să poarte în mod clar mențiunea „a se utiliza exclusiv pentru diagnosticarea in vitro” sau „destinate exclusiv utilizării în laborator” sau ca „medicamente” sau ca „dispozitive medicale”;

in vitro

| (d) | produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (j) care au fost produse într-o unitate ce a adoptat sistemul HACCP, precum și o procedură standard controlabilă, garantând că ingredientele pretratate se conformează condițiilor privind sănătatea animală corespunzătoare prevăzute la prezenta decizie, că acest lucru este menționat în documentul comercial care însoțește marfa, avizat în conformitate cu articolul 10; |
| --- | --- |

(d)

produselor menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (j) care au fost produse într-o unitate ce a adoptat sistemul HACCP, precum și o procedură standard controlabilă, garantând că ingredientele pretratate se conformează condițiilor privind sănătatea animală corespunzătoare prevăzute la prezenta decizie, că acest lucru este menționat în documentul comercial care însoțește marfa, avizat în conformitate cu articolul 10;

| (e) | produselor compozite care îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 6 alineatul (1) din Decizia 2007/275/CE, ca acestea să fie însoțite de un document comercial care poartă următoare mențiune:
  „Aceste produse compozite sunt destinate conservării de lungă durată la o temperatură ambiantă sau au fost supuse în mod clar în cadrul prelucrării acestora, unei pregătiri culinare sau unui tratament termic complet al substanței lor în integralitate, astfel încât orice materie în stare brută este denaturată”. |
| --- | --- |

(e)

produselor compozite care îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 6 alineatul (1) din Decizia 2007/275/CE, ca acestea să fie însoțite de un document comercial care poartă următoare mențiune:

„Aceste produse compozite sunt destinate conservării de lungă durată la o temperatură ambiantă sau au fost supuse în mod clar în cadrul prelucrării acestora, unei pregătiri culinare sau unui tratament termic complet al substanței lor în integralitate, astfel încât orice materie în stare brută este denaturată”.

Articolul 10

(1)   Atunci când se face trimitere la prezentul articol, autoritatea competentă se asigură că documentul comercial cerut de legislația Uniunii pentru schimburile comerciale dintre statele membre este vizat prin anexarea unei copii a certificatului oficial care să indice că:

| (a) | produsele în cauză au fost obținute:






  (i) | printr-un proces de producție care a fost controlat și găsit în conformitate cu cerințele corespunzătoare ale legislației Uniunii în domeniul sănătății animale și capabil să distrugă virusul pestei porcine clasice; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

produsele în cauză au fost obținute:

(i)

printr-un proces de producție care a fost controlat și găsit în conformitate cu cerințele corespunzătoare ale legislației Uniunii în domeniul sănătății animale și capabil să distrugă virusul pestei porcine clasice; sau

| (ii) | din materiale preprocesate care au fost certificate corespunzător pentru a se conforma cerințelor prevăzute la articolele 8 și 9; și |
| --- | --- |

(ii)

din materiale preprocesate care au fost certificate corespunzător pentru a se conforma cerințelor prevăzute la articolele 8 și 9; și

| (b) | au fost instituite dispoziții pentru a evita posibila recontaminare cu virusul pestei porcine clasice după tratament. |
| --- | --- |

(b)

au fost instituite dispoziții pentru a evita posibila recontaminare cu virusul pestei porcine clasice după tratament.

(2)   Certificatul menționat la alineatul (1):

| (a) | include o trimitere la prezenta decizie; |
| --- | --- |

(a)

include o trimitere la prezenta decizie;

| (b) | este valabil timp de 30 de zile; |
| --- | --- |

(b)

este valabil timp de 30 de zile;

| (c) | include o mențiune privind data expirării acestuia; |
| --- | --- |

(c)

include o mențiune privind data expirării acestuia;

| (d) | poate fi înnoit după inspecția unității. |
| --- | --- |

(d)

poate fi înnoit după inspecția unității.

Articolul 11

(1)   Autoritatea competentă definește zonele de risc din zonele enumerate în anexa I.

(2)   Serviciile furnizate de persoanele aflate în contact direct cu porci sau care necesită intrarea în unități care dețin porci vor fi limitate la acele zone de risc și nu vor fi partajate cu alte părți ale Uniunii. Acest lucru se aplică și serviciilor care necesită utilizarea vehiculelor pentru transportul hranei pentru animale, al gunoiului de grajd sau al animalelor moarte către și de la ferme de porci situate în zonele enumerate în anexa I.

(3)   Alineatul (2) nu se aplică serviciilor cu condiția ca următoarele criterii să fie respectate:

| (a) | vehiculele, echipamentele și orice alte materiale contaminate au fost curățate și dezinfectate; |
| --- | --- |

(a)

vehiculele, echipamentele și orice alte materiale contaminate au fost curățate și dezinfectate;

| (b) | persoanele, vehiculele și echipamentul nu au intrat în contact direct cu porcii sau exploatațiile de porci de cel puțin trei zile. |
| --- | --- |

(b)

persoanele, vehiculele și echipamentul nu au intrat în contact direct cu porcii sau exploatațiile de porci de cel puțin trei zile.

(4)   Lituania se asigură că:

| (a) | următoarele măsuri de supraveghere sunt puse în aplicare în zonele enumerate în anexa I:






  (i) | orice caz de boală contagioasă survenită într-o exploatație de porci care necesită un tratament pe bază de antibiotice sau alte substanțe antibacteriene se notifică de îndată autorităților competente, înainte de începerea tratamentului; |
| --- | --- | --- |

(a)

următoarele măsuri de supraveghere sunt puse în aplicare în zonele enumerate în anexa I:

(i)

orice caz de boală contagioasă survenită într-o exploatație de porci care necesită un tratament pe bază de antibiotice sau alte substanțe antibacteriene se notifică de îndată autorităților competente, înainte de începerea tratamentului;

| (ii) | în cadrul exploatațiilor de porci prevăzute la litera (a), un medic veterinar efectuează fără întârziere examenele clinice și procedurile de prelevare de probe prevăzute la capitolul IV partea A din anexa la Decizia 2002/106/CE; |
| --- | --- |

(ii)

în cadrul exploatațiilor de porci prevăzute la litera (a), un medic veterinar efectuează fără întârziere examenele clinice și procedurile de prelevare de probe prevăzute la capitolul IV partea A din anexa la Decizia 2002/106/CE;

| (b) | măsurile preventive de combatere a bolii se aplică, după caz, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2001/89/CE; |
| --- | --- |

(b)

măsurile preventive de combatere a bolii se aplică, după caz, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2001/89/CE;

| (c) | se organizează o campanie de informare adaptată pentru crescătorii de porci. |
| --- | --- |

(c)

se organizează o campanie de informare adaptată pentru crescătorii de porci.

Articolul 12

Lituania se asigură că în zonele enumerate în partea A din anexa I:

| (a) | măsurile din zonele de protecție și supraveghere continuă să se aplice până când au trecut cel puțin 40 de zile de la finalizarea măsurilor preliminare de curățare și de dezinfecție a exploatațiilor infectate; |
| --- | --- |

(a)

măsurile din zonele de protecție și supraveghere continuă să se aplice până când au trecut cel puțin 40 de zile de la finalizarea măsurilor preliminare de curățare și de dezinfecție a exploatațiilor infectate;

| (b) | porcii din toate exploatațiile din zonele de supraveghere au fost supuși, pe lângă examinările la care se face referire la articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Directiva 2001/89/CE și înainte ca măsurile prevăzute de Directiva 2001/89/CE să fie retrase în zona de supraveghere, examinărilor clinice și de laborator efectuate în conformitate cu capitolul IV litera (f) din anexa la Decizia 2002/106/CE; aceste examinări nu se efectuează decât după trecerea a 30 de zile de la finalizarea măsurilor preliminare de curățare și de dezinfecție a exploatațiilor infectate. |
| --- | --- |

(b)

porcii din toate exploatațiile din zonele de supraveghere au fost supuși, pe lângă examinările la care se face referire la articolul 11 alineatul (3) litera (b) din Directiva 2001/89/CE și înainte ca măsurile prevăzute de Directiva 2001/89/CE să fie retrase în zona de supraveghere, examinărilor clinice și de laborator efectuate în conformitate cu capitolul IV litera (f) din anexa la Decizia 2002/106/CE; aceste examinări nu se efectuează decât după trecerea a 30 de zile de la finalizarea măsurilor preliminare de curățare și de dezinfecție a exploatațiilor infectate.

Articolul 13

(1)   Statele membre, altele decât Lituania, nu trimit porci către abatoare din zonele enumerate în partea A din anexa I.

(2)   Statele membre se asigură că:

| (a) | vehiculele care au fost utilizate pentru transportul porcilor în Lituania sunt curățate și dezinfectate de două ori după fiecare transport în statul membru respectiv și nu transportă porci timp de cel puțin trei zile după dezinfectare; |
| --- | --- |

(a)

vehiculele care au fost utilizate pentru transportul porcilor în Lituania sunt curățate și dezinfectate de două ori după fiecare transport în statul membru respectiv și nu transportă porci timp de cel puțin trei zile după dezinfectare;

| (b) | vehiculele care au intrat într-o exploatație de porci în Lituania sunt curățate și dezinfectate de două ori după plecarea din exploatația respectivă și nu transportă porci timp de cel puțin trei zile după dezinfectare; |
| --- | --- |

(b)

vehiculele care au intrat într-o exploatație de porci în Lituania sunt curățate și dezinfectate de două ori după plecarea din exploatația respectivă și nu transportă porci timp de cel puțin trei zile după dezinfectare;

| (c) | transportatorii furnizează autorității competente dovada executării unei astfel de curățări și dezinfecții. |
| --- | --- |

(c)

transportatorii furnizează autorității competente dovada executării unei astfel de curățări și dezinfecții.

Articolul 14

Statele membre modifică măsurile pe care le aplică comerțului astfel încât acestea să devină conforme cu prezenta decizie și asigură de îndată difuzarea corespunzătoare a măsurilor adoptate. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.

Articolul 15

Prezenta decizie se aplică până la data de 31 octombrie 2011.

Articolul 16

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 august 2011.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  JO L 316, 1.12.2001, p. 5.

3

(4)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

4

(5)  JO L 39, 9.2.2002, p. 71.

5

(6)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

6

(7)  JO L 224, 18.8.1990, p. 62.

7

(8)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

8

(9)  JO L 228, 31.8.2010, p. 15.

9

(10)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

10

(11)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

11

(12)  JO L 94, 31.3.2004, p. 44.

12

(13)  JO L 116, 4.5.2007, p. 9.

13

(14)  JO L 62, 15.3.1993, p. 49.

14

(15)  JO L 300, 14.11.2009, p. 1.

15

(16)  JO L 311, 28.11.2001, p. 1.

16

(17)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

17

(18)  JO L 121, 1.5.2001, p. 34.

18

(19)  JO L 54, 26.2.2011, p. 1.

19

(20)  JO L 169, 12.7.1993, p. 1.

20

---

ANEXA I

Partea A:

Districtele Jonava, Kaišiadorys, Kaunas și Kėdainiai în județul Kaunas și districtele Ukmergė și Širvintos în județul Vilnius.

Partea B:

Întregul teritoriu al Lituaniei, cu excepția părții incluse în partea A.

---

ANEXA II

Image

---

Rectificări

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/62

---

Rectificare la Decizia 2009/894/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice comunitare pentru mobilier din lemn

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 320 din 5 decembrie 2009
  )

La pagina 28, la criteriul 3:

în loc de:

„(e)   Emisii de formaldehidă provenind din materiale pe bază de lemn netratat

Materialele pe bază de lemn pot fi utilizate într-un articol de mobilier doar dacă îndeplinesc cerințele următoare:

| (i) | Plăci aglomerate: emisiile de formaldehidă provenite din plăci aglomerate în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa E1 conform standardului EN 312.

  Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn îndeplinesc această cerință conform standardului european EN 312-1. |
| --- | --- |

(i)

Plăci aglomerate: emisiile de formaldehidă provenite din plăci aglomerate în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa E1 conform standardului EN 312.

Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn îndeplinesc această cerință conform standardului european EN 312-1.

| (ii) | Panourile de fibre: în cazul oricărui panou de fibre utilizat, conținutul de formaldehidă poate fi de maximum 50 % din valoarea limită care i-ar permite încadrarea în clasa de calitate A, în conformitate cu standardul EN 622-1. Cu toate acestea, panourile de fibră încadrate în clasa A pot fi acceptate dacă nu reprezintă mai mult de 50 % din cantitatea totală de lemn și materiale pe bază de lemn utilizată în produs.

  Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn îndeplinesc această cerință conform standardului european EN 622-1.”, |
| --- | --- |

(ii)

Panourile de fibre: în cazul oricărui panou de fibre utilizat, conținutul de formaldehidă poate fi de maximum 50 % din valoarea limită care i-ar permite încadrarea în clasa de calitate A, în conformitate cu standardul EN 622-1. Cu toate acestea, panourile de fibră încadrate în clasa A pot fi acceptate dacă nu reprezintă mai mult de 50 % din cantitatea totală de lemn și materiale pe bază de lemn utilizată în produs.

Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn îndeplinesc această cerință conform standardului european EN 622-1.”,

se va citi:

„(e)   Emisii de formaldehidă provenind din materiale pe bază de lemn netratat

Materialele pe bază de lemn pot fi utilizate într-un articol de mobilier doar dacă îndeplinesc cerințele următoare:

| (i) | Plăci aglomerate: emisiile de formaldehidă provenite din plăci aglomerate în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa E1 conform standardului EN 312. |
| --- | --- |

(i)

Plăci aglomerate: emisiile de formaldehidă provenite din plăci aglomerate în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa E1 conform standardului EN 312.

| (ii) | Panourile de fibre: emisiile de formaldehidă provenite din panouri de fibre în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa de calitate E1 conform standardului EN 622-1. Cu toate acestea, panourile de fibre încadrate în clasa E1 pot fi acceptate dacă nu reprezintă mai mult de 50 % din cantitatea totală de lemn și materiale pe bază de lemn utilizată în produs.

  Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn emit sub 4 mg/100 g conform standardului EN 120 (metoda cu perforator) sau sub 0,062 mg/m3 conform standardului EN 717-1 (metoda camerei). În plus, trebuie furnizată o declarație în care să se specifice faptul că în fabrică a fost instituit un sistem de control al producției conform standardului EN 312 sau standardului EN 622-1.” |
| --- | --- |

(ii)

Panourile de fibre: emisiile de formaldehidă provenite din panouri de fibre în stare brută, deci înainte de prelucrare și acoperire cu strat protector, nu trebuie să depășească 50 % din valoarea limită care le-ar permite încadrarea în clasa de calitate E1 conform standardului EN 622-1. Cu toate acestea, panourile de fibre încadrate în clasa E1 pot fi acceptate dacă nu reprezintă mai mult de 50 % din cantitatea totală de lemn și materiale pe bază de lemn utilizată în produs.

Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul său aduc dovezi care atestă faptul că materialele pe bază de lemn emit sub 4 mg/100 g conform standardului EN 120 (metoda cu perforator) sau sub 0,062 mg/m3 conform standardului EN 717-1 (metoda camerei). În plus, trebuie furnizată o declarație în care să se specifice faptul că în fabrică a fost instituit un sistem de control al producției conform standardului EN 312 sau standardului EN 622-1.”

La pagina 29, la criteriul 4:

în loc de:

„(c)   Formaldehidă

Emisiile de formaldehidă ale substanțelor și preparatelor pentru tratarea suprafețelor cu eliberare de formaldehidă trebuie să fie mai reduse de 0,05 ppm.

Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul acestuia trebuie să furnizeze o declarație de conformitate cu această cerință, împreună cu informații privind compoziția produsului utilizat la tratarea suprafețelor (de exemplu, fișele tehnice de securitate).”,

se va citi:

„(c)   Formaldehidă

Emisiile de formaldehidă ale substanțelor și preparatelor pentru tratarea suprafețelor cu eliberare de formaldehidă trebuie să fie mai reduse de 0,062 mg/m3.

Evaluare și verificare: Solicitantul și/sau furnizorul acestuia trebuie să furnizeze o declarație de conformitate cu această cerință, împreună cu informații privind compoziția produsului utilizat la tratarea suprafețelor (de exemplu, fișele tehnice de securitate) sau cu rezultatele unor teste care demonstrează că valoarea maximă a emisiilor de formaldehidă nu depășește limita stabilită (pe baza standardului EN 717-1).”

---

| 17.8.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 209/63

---

Rectificare la Decizia 2010/320/UE a Consiliului din 8 iunie 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 145 din 11 iunie 2010
  )

Pe copertă, în cuprins, și la pagina 6, în titlu:

în loc de:

„Decizia Consiliului din 8 iunie 2010 adresată Greciei [...]”,

se va citi:

„Decizia Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei [...]”.

La pagina 11, dispoziția privind locul și data adoptării:

în loc de:

„Adoptată la Luxemburg, 8 iunie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SALGADO”,

se va citi:

„Adoptată la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SALGADO”.

---