# Uradni list L 206/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.206.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 206 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5411. avgust 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.206.slv

Uradni list

Evropske unije

L 206

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5411. avgust 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 803/2011 z dne 4. avgusta 2011 o odpravi izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom po pregledu v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 804/2011 z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji | 19 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 805/2011 z dne 10. avgusta 2011 o določitvi podrobnih pravil za licence kontrolorjev zračnega prometa in nekatere certifikate v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 21 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 806/2011 z dne 10. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi flukvinkonazol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES (
  1
  ) | 39 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 807/2011 z dne 10. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi triazoksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 44 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 808/2011 z dne 10. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 48 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2011/499/SZVP z dne 1. avgusta 2011 o spremembah in podaljšanju veljavnosti Sklepa 2010/450/SZVP o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan | 50 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta 2011/500/SZVP z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 53 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 803/2011 z dne 4. avgusta 2011 o odpravi izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom po pregledu v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009

1

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 804/2011 z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

19

*

Uredba Komisije (EU) št. 805/2011 z dne 10. avgusta 2011 o določitvi podrobnih pravil za licence kontrolorjev zračnega prometa in nekatere certifikate v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

21

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 806/2011 z dne 10. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi flukvinkonazol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES (
  1
  )

1

39

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 807/2011 z dne 10. avgusta 2011 o odobritvi aktivne snovi triazoksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

44

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 808/2011 z dne 10. avgusta 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

48

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2011/499/SZVP z dne 1. avgusta 2011 o spremembah in podaljšanju veljavnosti Sklepa 2010/450/SZVP o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

50

*

Izvedbeni sklep Sveta 2011/500/SZVP z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 803/2011

z dne 4. avgusta 2011

o odpravi izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije in o zaključku postopka v zvezi s takim uvozom po pregledu v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je maja 2005 po skupnem pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: skupni pregled) z Uredbo (ES) št. 713/2005 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek) in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 17,3 % do 32 %. Prvotni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 2164/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Svet je maja 2005 po skupnem pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu (v nadaljnjem besedilu: skupni pregled) z Uredbo (ES) št. 713/2005 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek) in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije. Ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini od 17,3 % do 32 %. Prvotni ukrepi so bili uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 2164/98 (3).

| (2) | Svet je po delnem vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 1176/2008 (4) spremenil stopnjo izravnalne dajatve za enega indijskega izvoznika. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po delnem vmesnem pregledu z Uredbo (ES) št. 1176/2008 (4) spremenil stopnjo izravnalne dajatve za enega indijskega izvoznika.

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti dokončnih ukrepov (5) od dveh proizvajalcev Unije prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa iz Uredbe (ES) št. 713/2005 v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Družbi DSM in Sandoz (v nadaljnjem besedilu: vložnika) predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih antibiotikov širokega spektra. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti dokončnih ukrepov (5) od dveh proizvajalcev Unije prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa iz Uredbe (ES) št. 713/2005 v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe. Družbi DSM in Sandoz (v nadaljnjem besedilu: vložnika) predstavljata večji delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih antibiotikov širokega spektra.

| (4) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila subvencioniranje in škoda za industrijo Unije.

| (5) | Pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado (v nadaljnjem besedilu: IV), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled. IV je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka in doseže sporazumna rešitev. IV se je na povabilo odzvala zelo pozno, zato do takih posvetovanj ni prišlo. |
| --- | --- |

(5)

Pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa ter v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado (v nadaljnjem besedilu: IV), da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled. IV je bila povabljena na posvetovanje, da se pojasni položaj glede vsebine zahtevka in doseže sporazumna rešitev. IV se je na povabilo odzvala zelo pozno, zato do takih posvetovanj ni prišlo.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 12. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 12. maja 2010 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

1.4   Preiskava

1.4.1   Obdobje preiskave

| (7) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2007 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.4.2   Strani, ki jih zadeva preiskava

| (8) | Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, začetne dobavitelje, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, in IV o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (9) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(9)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (10) | Glede na pričakovano veliko število proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Javili so se le trije proizvajalci izvozniki. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno. |
| --- | --- |

(10)

Glede na pričakovano veliko število proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka v Indiji, ki so bili navedeni v zahtevku, se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe prouči, ali je treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 27 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku. Javili so se le trije proizvajalci izvozniki. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.

| (11) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov in IV. Noben od drugih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika niti predložil informacij. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil noben drug uvoznik. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore je prejela od treh proizvajalcev Unije, treh proizvajalcev izvoznikov in IV. Noben od drugih proizvajalcev ni izpolnil vprašalnika niti predložil informacij. Med izvedbo vzorčenja se ni javil noben uvoznik, med preiskavo pa Komisiji informacij ni predložil ali se javil noben drug uvoznik.

| (12) | Eden od proizvajalcev je trdil, da bi morali biti v oceno položaja industrije Unije vključeni podatki še enega domnevnega proizvajalca Unije. Vendar je bila ta trditev zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da ta družba ni proizvajalec izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(12)

Eden od proizvajalcev je trdil, da bi morali biti v oceno položaja industrije Unije vključeni podatki še enega domnevnega proizvajalca Unije. Vendar je bila ta trditev zavrnjena, ker je bilo ugotovljeno, da ta družba ni proizvajalec izdelka v preiskavi.

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:






  (a) | proizvajalci Unije:







  — | družba DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španija). V nadaljevanju sta ti družbi skupaj imenovani „DSM“, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:

(a)

proizvajalci Unije:

—

družba DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španija). V nadaljevanju sta ti družbi skupaj imenovani „DSM“,

| — | družba Deretil S.A. (prej DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španija, v nadaljevanju „Deretil“ ter |
| --- | --- |

—

družba Deretil S.A. (prej DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španija, v nadaljevanju „Deretil“ ter

| — | družba Sandoz GmbH, Kundl (Avstrija), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španija). V nadaljevanju besedila sta ti družbi skupaj imenovani „Sandoz“; |
| --- | --- |

—

družba Sandoz GmbH, Kundl (Avstrija), ki je vprašalnik Komisije izpolnila tudi v imenu družbe Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španija). V nadaljevanju besedila sta ti družbi skupaj imenovani „Sandoz“;

| (b) | proizvajalci izvozniki v Indiji:







  — | družba Lupin Limited, Bombaj, |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

družba Lupin Limited, Bombaj,

| — | družba M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar in Baddi ter |
| --- | --- |

—

družba M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar in Baddi ter

| — | družba Ranbaxy Laboratories Ltd., Gurgaon; |
| --- | --- |

—

družba Ranbaxy Laboratories Ltd., Gurgaon;

| (c) | indijska vlada (IV):







  — | Ministrstvo za trgovino, New Delhi |
| --- | --- | --- |

(c)

indijska vlada (IV):

—

Ministrstvo za trgovino, New Delhi

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (14) | Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). |
| --- | --- |

(14)

Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 713/2005, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v oblikah ali v pakiranjih za prodajo na drobno in ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

| (15) | Preiskava je tako kot predhodna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je tako kot predhodna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki jih proizvajalci izvozniki proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v Indiji, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in uporabe ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA SUBVENCIONIRANJA

3.1   Uvod

| (16) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so se javili trije proizvajalci izvozniki in izpolnili vprašalnike. Vendar sta le dva od teh treh proizvajalcev izvoznikov navedla, da sta v OPP prodajala zadevni izdelek v Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 11, so se javili trije proizvajalci izvozniki in izpolnili vprašalnike. Vendar sta le dva od teh treh proizvajalcev izvoznikov navedla, da sta v OPP prodajala zadevni izdelek v Uniji.

| (17) | Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile proučene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: | državne sheme:







  (a) | „Advance Authorization Scheme“ – shema za vnaprejšnje odobritve (v nadaljnjem besedilu: AAS), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile proučene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

državne sheme:

(a)

„Advance Authorization Scheme“ – shema za vnaprejšnje odobritve (v nadaljnjem besedilu: AAS),

| (b) | „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS), |
| --- | --- |

(b)

„Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (v nadaljnjem besedilu: DEPBS),

| (c) | „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS), |
| --- | --- |

(c)

„Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga (v nadaljnjem besedilu: EPCGS),

| (d) | „Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS), |
| --- | --- |

(d)

„Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg (v nadaljnjem besedilu: FMS),

| (e) | „Duty Free Import Authorisation“ – odobritev dajatev prostega uvoza (v nadaljnjem besedilu: DFIA), |
| --- | --- |

(e)

„Duty Free Import Authorisation“ – odobritev dajatev prostega uvoza (v nadaljnjem besedilu: DFIA),

| (f) | „Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote (v nadaljnjem besedilu: EOU)/„ Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: EPZ)/„ Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone (v nadaljnjem besedilu: SEZ), |
| --- | --- |

(f)

„Export Oriented Units“ – izvozno usmerjene enote (v nadaljnjem besedilu: EOU)/„ Export Processing Zones“ – cone izvozne proizvodnje (v nadaljnjem besedilu: EPZ)/„ Special Economic Zones“ – posebne ekonomske cone (v nadaljnjem besedilu: SEZ),

| (g) | „Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS) ter |
| --- | --- |

(g)

„Export Credit Scheme“ – shema izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: ECS) ter

| (h) | „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka na dohodek (v nadaljnjem besedilu. ITES); |
| --- | --- |

(h)

„Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka na dohodek (v nadaljnjem besedilu. ITES);

| | regionalne sheme:







  (i) | shema industrijskih spodbud države Pandžab ter |
| --- | --- | --- |

regionalne sheme:

(i)

shema industrijskih spodbud države Pandžab ter

| (j) | shema industrijskih spodbud države Gudžarat. |
| --- | --- |

(j)

shema industrijskih spodbud države Gudžarat.

| (18) | Navedene sheme od (a) do (f) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ (v nadaljnjem besedilu: HOP I 04–09 oziroma HOP I 09–14). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja. |
| --- | --- |

(18)

Navedene sheme od (a) do (f) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijski vladi dovoljuje izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih vsakih pet let izda ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta „Zunanjetrgovinske politike“, tj. „Zunanjetrgovinska politika 2004–2009“ in „Zunanjetrgovinska politika 2009–2014“. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega IV postopke, ki urejajo zunanjetrgovinsko politiko 2004–2009 in zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ (v nadaljnjem besedilu: HOP I 04–09 oziroma HOP I 09–14). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.

| (19) | Shema (g) temelji na oddelku 21 in oddelku 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (Reserve Bank of India, v nadaljnjem besedilu: ICB) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(19)

Shema (g) temelji na oddelku 21 in oddelku 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki (Reserve Bank of India, v nadaljnjem besedilu: ICB) omogoča usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

| (20) | Shema (h) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se vsako leto spreminja z Zakonom o zbiranju proračunskih sredstev. |
| --- | --- |

(20)

Shema (h) temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki se vsako leto spreminja z Zakonom o zbiranju proračunskih sredstev.

| (21) | Shemo (i) ureja vlada Pandžaba ter temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba. |
| --- | --- |

(21)

Shemo (i) ureja vlada Pandžaba ter temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba.

| (22) | Shemo (j) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata. |
| --- | --- |

(22)

Shemo (j) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.

3.2   Shema vnaprejšnjih odobritev (AAS)

(a)   Pravna podlaga

| (23) | Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30A HOP I 04–09 in HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(23)

Shema je podrobno opisana v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.14 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavjih od 4.1 do 4.30A HOP I 04–09 in HOP I 09–14.

(b)   Upravičenost

| (24) | AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 25. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (v nadaljnjem besedilu: EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order, v nadaljnjem besedilu: ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(24)

AAS sestavlja šest podshem, ki so podrobneje opisane v uvodni izjavi 25. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, so upravičeni do AAS za fizični izvoz in AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (v nadaljnjem besedilu: EOU), so upravičeni do AAS za predvideni izvoz. Končno pa so vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order, v nadaljnjem besedilu: ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva (back to back inland letter of credit).

(c)   Praktično izvajanje

| (25) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:






  (i) | fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v vnaprejšnji odobritvi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)

fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v vnaprejšnji odobritvi;

| (ii) | letne potrebe: taka vnaprejšnja odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko – do določenega mejnega zneska, ki se določi na podlagi njegovega preteklega izvoza – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo take dajatev proste surovine; |
| --- | --- |

(ii)

letne potrebe: taka vnaprejšnja odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemične in sorodne izdelke). Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko – do določenega mejnega zneska, ki se določi na podlagi njegovega preteklega izvoza – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Lahko se odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v skupino izdelkov, za katero se uporabljajo take dajatev proste surovine;

| (iii) | vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek; |
| --- | --- |

(iii)

vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in v ta namen prejme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

| (iv) | predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča dajatev prost uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki se nahaja v SEZ; |
| --- | --- |

(iv)

predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča dajatev prost uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev iz odstavka 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014. IV trdi, da se predvideni izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za predvideni izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga EOU ali družbi, ki se nahaja v SEZ;

| (v) | ARO: imetnik vnaprejšnje odobritve, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih se vnaprejšnje odobritve potrdijo kot ARO in so domačemu dobavitelju potrjena ob dobavi v njej določenega blaga. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine; |
| --- | --- |

(v)

ARO: imetnik vnaprejšnje odobritve, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, jih lahko pridobiva z ARO. V teh primerih se vnaprejšnje odobritve potrdijo kot ARO in so domačemu dobavitelju potrjena ob dobavi v njej določenega blaga. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

| (vi) | vzajemni notranji akreditiv: tudi ta podshema zajema domačo dobavo imetniku vnaprejšne odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi vnaprejšnjo odobritev samo za neposredni uvoz glede na vrednost in količino blaga, ki prihaja iz domače dobave, namesto da bi bilo uvoženo. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin). |
| --- | --- |

(vi)

vzajemni notranji akreditiv: tudi ta podshema zajema domačo dobavo imetniku vnaprejšne odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi vnaprejšnjo odobritev samo za neposredni uvoz glede na vrednost in količino blaga, ki prihaja iz domače dobave, namesto da bi bilo uvoženo. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 (tj. AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končnih trošarin).

| (26) | V OPP je eden od obeh sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije v okviru AAS. Podshema, ki jo je uporabila ta družba, je bila podshema (i) fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za preostale neuporabljene podsheme. |
| --- | --- |

(26)

V OPP je eden od obeh sodelujočih izvoznikov pridobil koncesije v okviru AAS. Podshema, ki jo je uporabila ta družba, je bila podshema (i) fizični izvoz. Zato ni treba ugotavljati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za preostale neuporabljene podsheme.

| (27) | Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem roku po izdaji vnaprejšnje odobritve. Od skupnega pregleda je bil rok podaljšan na 36 mesecev (24 mesecev z dvema podaljšanjema po šest mesecev). |
| --- | --- |

(27)

Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem roku po izdaji vnaprejšnje odobritve. Od skupnega pregleda je bil rok podaljšan na 36 mesecev (24 mesecev z dvema podaljšanjema po šest mesecev).

| (28) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje (v nadaljnjem besedilu: verodostojna in ustrezna evidenca) blaga, ki ga na podlagi vsake vnaprejšnje odobritve brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 04–09 in HOP I 09–14). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne. |
| --- | --- |

(28)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan, da vodi evidenco dejanske potrošnje (v nadaljnjem besedilu: verodostojna in ustrezna evidenca) blaga, ki ga na podlagi vsake vnaprejšnje odobritve brez dajatev uvozi ali nabavi na domačem trgu, evidenco pa je treba voditi v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 04–09 in HOP I 09–14). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu z Dodatkom 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.

| (29) | Pri AAS za fizični izvoz, ki je bila uporabljena v OPP, IV določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljeno za to shemo, določi IV na podlagi standardnih input-output normativov (v nadaljnjem besedilu: SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, objavlja pa jih IV. Od skupnega pregleda so bili SION popravljeni navzdol, v OPP pa so bili za glavne surovine ter glede na izdelek in transportno pot za 2,3 % do 16,1 % nižji kot v skupnem pregledu. |
| --- | --- |

(29)

Pri AAS za fizični izvoz, ki je bila uporabljena v OPP, IV določi količino in vrednost, ki veljata za nadomestilo za uvoz in obveznosti izvoza ter sta navedeni v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljeno za to shemo, določi IV na podlagi standardnih input-output normativov (v nadaljnjem besedilu: SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, objavlja pa jih IV. Od skupnega pregleda so bili SION popravljeni navzdol, v OPP pa so bili za glavne surovine ter glede na izdelek in transportno pot za 2,3 % do 16,1 % nižji kot v skupnem pregledu.

| (30) | Kljub temu zmanjšanju SION je bilo ugotovljeno, da je bila dejanska potrošnja ene od zadevnih vrst izdelka še vedno manjša od SION. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba ni vodila evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave 28 („Dodatek 23“), ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je družba izkoriščala ugodnosti iz AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja. |
| --- | --- |

(30)

Kljub temu zmanjšanju SION je bilo ugotovljeno, da je bila dejanska potrošnja ene od zadevnih vrst izdelka še vedno manjša od SION. Ugotovljeno je bilo tudi, da družba ni vodila evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave 28 („Dodatek 23“), ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je družba izkoriščala ugodnosti iz AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja.

(d)   Pripombe o razkritju

| (31) | Pripombe glede AAS sta predložila IV in en proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(31)

Pripombe glede AAS sta predložila IV in en proizvajalec izvoznik.

| (32) | IV je trdila, da AAS deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil z vzpostavljenim sistemom preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III k osnovni uredbi, s katerim se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih nastalimi izvoznimi izdelki. IV je tudi ugovarjala, da je v skladu z osnovno uredbo mogoče uvesti izravnalne ukrepe le za odpust ali povračilo uvoznih dajatev, ki presegajo dajatve na uvožene surovine, uporabljene za proizvodnjo izvoznih izdelkov. Glede sistema preverjanja je trdila, da je vzpostavljeni sistem preverjanja ustrezen. V tem okviru je navedla številne elemente preverjanja, ki so IV na voljo za tako preverjanje, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov ter preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu. IV je tudi opozorila, da shema določa, da je v primeru neizkoriščenih surovin treba plačati celotno dajatev z obrestmi. |
| --- | --- |

(32)

IV je trdila, da AAS deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil z vzpostavljenim sistemom preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III k osnovni uredbi, s katerim se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih nastalimi izvoznimi izdelki. IV je tudi ugovarjala, da je v skladu z osnovno uredbo mogoče uvesti izravnalne ukrepe le za odpust ali povračilo uvoznih dajatev, ki presegajo dajatve na uvožene surovine, uporabljene za proizvodnjo izvoznih izdelkov. Glede sistema preverjanja je trdila, da je vzpostavljeni sistem preverjanja ustrezen. V tem okviru je navedla številne elemente preverjanja, ki so IV na voljo za tako preverjanje, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov ter preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu. IV je tudi opozorila, da shema določa, da je v primeru neizkoriščenih surovin treba plačati celotno dajatev z obrestmi.

| (33) | Proizvajalec izvoznik, ki je AAS uporabljal za svojo prodajo v Unijo, ni predložil pripomb na ugotovitve v zvezi z opisom in praktičnim izvajanjem, kot je povzeto v odstavkih od (a) do (c), vendar je ugovarjal mnogim številkam pri izračunu višine subvencije. Izračun je bil preverjen in popravki niso bili potrebni, vendar so bila ta vprašanja pojasnjena zadevni družbi. |
| --- | --- |

(33)

Proizvajalec izvoznik, ki je AAS uporabljal za svojo prodajo v Unijo, ni predložil pripomb na ugotovitve v zvezi z opisom in praktičnim izvajanjem, kot je povzeto v odstavkih od (a) do (c), vendar je ugovarjal mnogim številkam pri izračunu višine subvencije. Izračun je bil preverjen in popravki niso bili potrebni, vendar so bila ta vprašanja pojasnjena zadevni družbi.

(e)   Sklep

| (34) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je prinesel ugodnosti preiskovanemu izvozniku. |
| --- | --- |

(34)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je prinesel ugodnosti preiskovanemu izvozniku.

| (35) | Poleg tega je AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, zato se šteje za specifično ter se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega je AAS za fizični izvoz očitno zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, zato se šteje za specifično ter se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme.

| (36) | Zato je bilo v pregledu zaradi izteka ukrepa potrjeno, da se v tem primeru uporabljena glavna podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Čeprav obstaja sistem ali postopek preverjanja, v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi), ga IV ni učinkovito uporabljala. SIONov samih ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker je bilo ugotovljeno, da so preohlapni in da IV ne zahteva vrnitve presežka ugodnosti. IV dejansko ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti. Potrjeno je bilo tudi, da sodelovanje pooblaščenih računovodij v procesu preverjanja v praksi ni zagotovljeno, čeprav je zakonsko obvezno. |
| --- | --- |

(36)

Zato je bilo v pregledu zaradi izteka ukrepa potrjeno, da se v tem primeru uporabljena glavna podshema ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Čeprav obstaja sistem ali postopek preverjanja, v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru shem nadomestnih povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi), ga IV ni učinkovito uporabljala. SIONov samih ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, ker je bilo ugotovljeno, da so preohlapni in da IV ne zahteva vrnitve presežka ugodnosti. IV dejansko ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnjega pregleda na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti. Potrjeno je bilo tudi, da sodelovanje pooblaščenih računovodij v procesu preverjanja v praksi ni zagotovljeno, čeprav je zakonsko obvezno.

| (37) | Proti AAS za fizični izvoz se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(37)

Proti AAS za fizični izvoz se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (38) | Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem ter trditvijo IV iz uvodne izjave 32 je treba opozoriti, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če je torej ugotovljeno, da ustreznega postopka spremljanja ni, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto domnevno presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(38)

Ker dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil ni, je ugodnost, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem ter trditvijo IV iz uvodne izjave 32 je treba opozoriti, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če je torej ugotovljeno, da ustreznega postopka spremljanja ni, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto domnevno presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.

| (39) | Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za surovine, ki so bile uvožene v skladu s podshemo, ki je bila v OPP uporabljena za zadevni izdelek (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami. |
| --- | --- |

(39)

Znesek subvencije za izvoznika, ki je uporabljal AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za surovine, ki so bile uvožene v skladu s podshemo, ki je bila v OPP uporabljena za zadevni izdelek (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za izvozni promet zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

| (40) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za edinega sodelujočega proizvajalca znaša 12,3 %. |
| --- | --- |

(40)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za edinega sodelujočega proizvajalca znaša 12,3 %.

3.3   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (DEPBS)

(a)   Pravna podlaga

| (41) | DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 04–09 in HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(41)

DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 04–09 in HOP I 09–14.

(b)   Upravičenost

| (42) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(42)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (43) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION (glej uvodno izjavo 29) in učinka carin na domnevno vsebino uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnje DEPBS za zadevni izdelek v OPP te preiskave so znašale 8 % za amoksicilin trihidrat ter 7 % za ampicilin trihidrat in cefaleksin, torej je bila v vseh primerih višja kot v skupnem pregledu. |
| --- | --- |

(43)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na osnovi SION (glej uvodno izjavo 29) in učinka carin na domnevno vsebino uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnje DEPBS za zadevni izdelek v OPP te preiskave so znašale 8 % za amoksicilin trihidrat ter 7 % za ampicilin trihidrat in cefaleksin, torej je bila v vseh primerih višja kot v skupnem pregledu.

| (44) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeni izvozni posel. Takrat je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja dobropisa DEPBS za izračun subvencij je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato stopnje ugodnosti ni mogoče spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(44)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka na podlagi DEPBS. Za izvoz blaga indijski carinski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki je dodeljen za navedeni izvozni posel. Takrat je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja dobropisa DEPBS za izračun subvencij je tista, ki je bila uporabljena v času izdaje izvozne deklaracije. Zato stopnje ugodnosti ni mogoče spreminjati za nazaj.

| (45) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(45)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

| (46) | Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 04–09 in HOP I 09–14. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 04–09 in HOP I 09–14, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(46)

Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Dejansko za vloge za dobropise DEPBS ni strogih rokov. Elektronski sistem, ki se uporablja za upravljanje DEPBS, avtomatično ne izključuje izvoznih transakcij izven rokov za oddajo vlog iz odstavka 4.47 HOP I 04–09 in HOP I 09–14. Kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 04–09 in HOP I 09–14, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, tudi vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

| (47) | Ugotovljeno je bilo, da je v OPP to shemo uporabljal en sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(47)

Ugotovljeno je bilo, da je v OPP to shemo uporabljal en sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik.

(d)   Pripombe o razkritju

| (48) | IV je navedla, da je „korist za prejemnika“ merljiva in da se možnost uvedbe izravnalnih ukrepov lahko ugotavlja le v primeru, kadar se dovoljenja za DEPBS prodajajo na trgu, saj bi ugodnost prinašale le v primeru njihove prodaje na trgu. Drugače povedano, za dobropise DEPBS ne bi bilo mogoče uvesti izravnalnih ukrepov, kadar se uporabljajo za plačevanje carine za uvoženo blago, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga. |
| --- | --- |

(48)

IV je navedla, da je „korist za prejemnika“ merljiva in da se možnost uvedbe izravnalnih ukrepov lahko ugotavlja le v primeru, kadar se dovoljenja za DEPBS prodajajo na trgu, saj bi ugodnost prinašale le v primeru njihove prodaje na trgu. Drugače povedano, za dobropise DEPBS ne bi bilo mogoče uvesti izravnalnih ukrepov, kadar se uporabljajo za plačevanje carine za uvoženo blago, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga.

(e)   Sklepne ugotovitve o DEPBS

| (49) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker njegove likvidnosti ne izboljša le v primeru prodaje dovoljenja na trgu, kot je trdila IV, temveč tudi, če je uporabljen za plačevanje carine za uvoženo blago. |
| --- | --- |

(49)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek IV, saj bo dobropis na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, torej za zmanjšanje prihodka IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS pomeni ugodnost za izvoznika, ker njegove likvidnosti ne izboljša le v primeru prodaje dovoljenja na trgu, kot je trdila IV, temveč tudi, če je uporabljen za plačevanje carine za uvoženo blago.

| (50) | Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

| (51) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS. |
| --- | --- |

(51)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Poleg tega ni nikakršnega sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti v okviru DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, še vedno upravičeni do subvencij v okviru DEPBS.

(f)   Izračun višine subvencije

| (52) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost prejemniku podeljena takrat, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Takrat se mora IV odpovedati carinskim dajatvam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost prejemniku podeljena takrat, ko je izvedena izvozna transakcija na podlagi te sheme. Takrat se mora IV odpovedati carinskim dajatvam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (53) | Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, ki so bile v OPP prejete za vse izvozne transakcije v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(53)

Glede na navedeno se šteje za ustrezno, da se ugodnosti v okviru DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, ki so bile v OPP prejete za vse izvozne transakcije v okviru te sheme.

| (54) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(54)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako ugotovljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.

| (55) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

| (56) | Glede na navedeno stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 6,9 %. |
| --- | --- |

(56)

Glede na navedeno stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša 6,9 %.

3.4   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)

(a)   Pravna podlaga

| (57) | EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 04–09 in HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(57)

EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 04–09 in HOP I 09–14.

(b)   Upravičenost

| (58) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(58)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci, ter izvajalci storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (59) | Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(59)

Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. IV v ta namen izda dovoljenje za EPCGS po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 %, ki se uporablja za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza je treba uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (60) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači izdelovalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači izdelovalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza zaradi dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(60)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači izdelovalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači izdelovalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza zaradi dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (61) | Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP to shemo uporabljala oba sodelujoča proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(61)

Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP to shemo uporabljala oba sodelujoča proizvajalca izvoznika.

(d)   Pripombe o razkritju

| (62) | Ob razkritju je IV ugovarjala temu, da se proti EPCGS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Trdila je zlasti, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. En proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je prejemal subvencije EPCGS, je trdil, da se teh subvencij ne sme upoštevati, ker niso bile uporabljene za nabavo investicijskega blaga, uporabljenega za proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(62)

Ob razkritju je IV ugovarjala temu, da se proti EPCGS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Trdila je zlasti, da se subvencije EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ne smejo več obravnavati kot pogojene z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza že izpolnjena pred OPP. En proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je prejemal subvencije EPCGS, je trdil, da se teh subvencij ne sme upoštevati, ker niso bile uporabljene za nabavo investicijskega blaga, uporabljenega za proizvodnjo zadevnega izdelka.

(e)   Sklep o EPCGS

| (63) | EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(63)

EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (64) | Treba je zavrniti trditev, da subvencij EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ni mogoče več obravnavati kot pogojenih z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza izpolnjena že pred OPP. Ni sporno, da je EPCGS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takih dovoljenj ni mogoče pridobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. V tem pogledu ni pomembno, kdaj natančno bi bila obveznost izvoza dejansko opravljena. V zvezi z vprašanjem, ali je investicijsko blago uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka ali ne, EPCGS v skladu s poglavjem 5.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 dovoljuje uvoz investicijskega blaga za predproizvodno in proizvodno fazo ter za fazo po proizvodnji (vključno z njihovim CKD (complete knock down)/SKD (semi-knock down) in sistemi računalniške programske opreme). Zato je jasno, da je mogoče ugodnosti iz EPCGS pridobiti tudi za blago, ki ni uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila obveznost izvoza v okviru EPCGS izpolnjena z uporabo izvoza zadevnega izdelka. Zato se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(64)

Treba je zavrniti trditev, da subvencij EPCGS v zvezi z nabavo investicijskega blaga ni mogoče več obravnavati kot pogojenih z opravljenim izvozom, kadar je bila obveznost izvoza izpolnjena že pred OPP. Ni sporno, da je EPCGS zakonsko odvisna od opravljenega izvoza, ker takih dovoljenj ni mogoče pridobiti brez obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 4(4) osnovne uredbe. V tem pogledu ni pomembno, kdaj natančno bi bila obveznost izvoza dejansko opravljena. V zvezi z vprašanjem, ali je investicijsko blago uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka ali ne, EPCGS v skladu s poglavjem 5.2 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 dovoljuje uvoz investicijskega blaga za predproizvodno in proizvodno fazo ter za fazo po proizvodnji (vključno z njihovim CKD (complete knock down)/SKD (semi-knock down) in sistemi računalniške programske opreme). Zato je jasno, da je mogoče ugodnosti iz EPCGS pridobiti tudi za blago, ki ni uporabljeno za proizvodnjo zadevnega izdelka. Ugotovljeno je bilo tudi, da je bila obveznost izvoza v okviru EPCGS izpolnjena z uporabo izvoza zadevnega izdelka. Zato se trditev zavrne.

| (65) | EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(65)

EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f)   Izračun višine subvencije

| (66) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Temu znesku so bile dodane obresti, da bi se upoštevala celotna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(66)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Temu znesku so bile dodane obresti, da bi se upoštevala celotna vrednost ugodnosti skozi čas. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera za posojila v lokalni valuti v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (67) | Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec. |
| --- | --- |

(67)

Ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom, je bil v skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe ta znesek subvencije dodeljen na izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec.

| (68) | Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujoča proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša od 0,1 % do 0,5 %. |
| --- | --- |

(68)

Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujoča proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša od 0,1 % do 0,5 %.

3.5   Shema usmeritve v trg (FMS)

(a)   Pravna podlaga

| (69) | FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9.1 do 3.9.2.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in odstavku 3.14.1 do 3.14.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter odstavku 3.20 do 3.20.3 HOP I 04–09 in odstavku 3.8 do 3.8.2 HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(69)

FMS je podrobno opisana v odstavku 3.9.1 do 3.9.2.2 Zunanjetrgovinske politike 2004–2009 in odstavku 3.14.1 do 3.14.3 Zunanjetrgovinske politike 2009–2014 ter odstavku 3.20 do 3.20.3 HOP I 04–09 in odstavku 3.8 do 3.8.2 HOP I 09–14.

(b)   Upravičenost

| (70) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(70)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (71) | V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) HOP I 04–09 in HOP I 09–14, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Iz sheme so izključene nekatere izvozne dejavnosti, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni proizvodi. |
| --- | --- |

(71)

V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) HOP I 04–09 in HOP I 09–14, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Iz sheme so izključene nekatere izvozne dejavnosti, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in izvozni promet enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni proizvodi.

| (72) | Dobropisi za carine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(72)

Dobropisi za carine po FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (73) | Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine. |
| --- | --- |

(73)

Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), IV nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine.

(d)   Pripombe o razkritju

| (74) | Po razkritju je IV navedla, da brez prodaje na trgu certifikat o upravičenju do dobropisa prejemniku ne bi zagotavljal nikakršnih ugodnosti, zato se proti njemu ne bi mogli uvesti izravnalni ukrepi. Trdila je, da za dobropis za carine v okviru FMS ne bi mogli biti uvedeni izravnalni ukrepi, kadar se uporablja za plačevanje carine za uvoženo blago, ki je uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je prejemal ugodnosti v okviru FMS, je trdil, da je shema geografsko povezana z drugimi državami, zato Unija proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

(74)

Po razkritju je IV navedla, da brez prodaje na trgu certifikat o upravičenju do dobropisa prejemniku ne bi zagotavljal nikakršnih ugodnosti, zato se proti njemu ne bi mogli uvesti izravnalni ukrepi. Trdila je, da za dobropis za carine v okviru FMS ne bi mogli biti uvedeni izravnalni ukrepi, kadar se uporablja za plačevanje carine za uvoženo blago, ki je uporabljeno kot surovina za proizvodnjo izvoznega blaga. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je prejemal ugodnosti v okviru FMS, je trdil, da je shema geografsko povezana z drugimi državami, zato Unija proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov.

(e)   Sklep o FMS

| (75) | FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Treba je tudi poudariti, da dobropis za carine v okviru FMS uvozniku prinaša ugodnost ne glede na to, ali je certifikat o upravičenju do dobropisa uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev ali prodan na trgu, ker izboljša likvidnost uvoznika. |
| --- | --- |

(75)

FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Treba je tudi poudariti, da dobropis za carine v okviru FMS uvozniku prinaša ugodnost ne glede na to, ali je certifikat o upravičenju do dobropisa uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev ali prodan na trgu, ker izboljša likvidnost uvoznika.

| (76) | Poleg tega je FMS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 4(4) osnovne uredbe. Dejstvo, da FMS ne zajema držav EU, ni v nasprotju niti s praktičnim izvajanjem sheme niti z načinom uporabe ugodnosti iz FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 72 do 74. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega je FMS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom točke (a) člena 4(4) osnovne uredbe. Dejstvo, da FMS ne zajema držav EU, ni v nasprotju niti s praktičnim izvajanjem sheme niti z načinom uporabe ugodnosti iz FMS, kakor je navedeno v uvodnih izjavah od 72 do 74. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.

| (77) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti v okviru FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(77)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik v proizvodnem postopku ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Ne obstaja nikakršen sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem procesu izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do subvencij po FMS ne glede na to, ali sploh uvaža surovine. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti v okviru FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine v okviru FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f)   Izračun višine subvencije

| (78) | Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ugotovljeno v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (imenovalec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami. |
| --- | --- |

(78)

Višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bila izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ugotovljeno v OPP, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po načelu nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (imenovalec) dodeljen za prihodke od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

| (79) | Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša < 0,1 %. |
| --- | --- |

(79)

Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, znaša < 0,1 %.

3.6   Odobritev dajatev prostega uvoza (DFIA)

| (80) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista pridobivala ugodnosti v okviru DFIA. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(80)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista pridobivala ugodnosti v okviru DFIA. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.7   Izvozno usmerjene enote („EO“)/Cone izvozne proizvodnje „EP“)/Posebne ekonomske cone „SE“)

| (81) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(81)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru EOU/EPZ/SEZ. Zato nadaljnja analiza teh shem v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.8   Shema izvoznih kreditov (ECS)

(a)   Pravna podlaga

| (82) | Shema je podrobno določena v okrožnici „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp) BC 07/04.02.02/2009-10“ ICB, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(82)

Shema je podrobno določena v okrožnici „Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp) BC 07/04.02.02/2009-10“ ICB, ki je naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (83) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(83)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (84) | ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(84)

ICB na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke zaračunajo izvozniku. ECS vključuje dve podshemi, shemo izvoznih kreditov pred odpremo (kredit za embaliranje), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, ter shemo izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (85) | Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih. |
| --- | --- |

(85)

Kot posledica okrožnice Master Circular ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite (gotovinske kredite), ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za družbe z dobro boniteto. Dejansko bi lahko družbe z dobro boniteto pridobile izvozne in gotovinske kredite po enakih pogojih.

(d)   Sklep o ECS

| (86) | Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave 85, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na predmet financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti. |
| --- | --- |

(86)

Preferencialne obrestne mere kredita ECS, ki jih določa okrožnica Master Circular ICB iz uvodne izjave 85, lahko znižajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih, in v tem primeru prenesejo korist na takega izvoznika v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Financiranje izvoza samo po sebi ni varnejše od domačega financiranja. Dejansko običajno velja za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na predmet financiranja, je izključno tržna odločitev komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega komercialne banke ne bi bile zavezane jemalcem izvoznih kreditov omogočati kakršne koli ugodnejše obrestne mere za izvozne kredite v tuji valuti.

| (87) | Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem okviru je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov nameniti za financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se z nobenega bistvenega vidika ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in se zanjo lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Kljub dejstvu, da preferencialne kredite na podlagi ECS dodeljujejo komercialne banke, je ta ugodnost finančni prispevek vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. V tem okviru je treba poudariti, da niti člen 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe niti Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij iz točk (i), (ii) ali (iii) člena 3(1)(a) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod opredelitev „vlada“, kot je določeno v členu 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti, uresničuje cilje javne politike, npr. monetarno politiko, njeno upravo pa imenuje indijska vlada. ICB usmerja zasebne organe v smislu druge alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v okrožnici Master Circular ICB, poleg tega pa ICB tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov nameniti za financiranje izvoza. Ta odredba zavezuje komercialne banke k izvajanju funkcij iz člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki preferencialnega financiranja izvoza. Tak neposredni prenos sredstev v obliki posojil pod določenimi pogoji bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se z nobenega bistvenega vidika ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se šteje za specifično in se zanjo lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj so preferencialne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih transakcij in so torej pogojene z izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

(e)   Izračun višine subvencije

| (88) | Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je uporabljal to shemo. Ta višina subvencije (imenovalec) je dodeljena na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami. |
| --- | --- |

(88)

Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v OPP, in obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati za običajne komercialne kredite, ki jih je uporabil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je uporabljal to shemo. Ta višina subvencije (imenovalec) je dodeljena na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z izvozom in ni bila dodeljena v sorazmerju z izdelanimi, proizvedenimi, izvoženimi ali prevažanimi količinami.

| (89) | Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, je bila zanemarljiva. |
| --- | --- |

(89)

Stopnja subvencije, ki je bila v OPP ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika v okviru te sheme, je bila zanemarljiva.

3.9   Shema oprostitve davka na dohodek (ITES)

| (90) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(90)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme ITES. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.10   Shema industrijskih spodbud države Pandžab

| (91) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Pandžab. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(91)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Pandžab. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.11   Shema industrijskih spodbud države Gudžarat

| (92) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Gudžarat. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(92)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da sodelujoča indijska proizvajalca v OPP nista prejemala ugodnosti v okviru sheme industrijskih spodbud države Gudžarat. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.12   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (93) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša od 7,5 % do 12,4 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določen v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša od 7,5 % do 12,4 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis iz člena 14(5) osnovne uredbe.

| (94) | Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP. |
| --- | --- |

(94)

Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.

3.13   Sklep o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

| (95) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

| (96) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da sta sodelovala le dva znana proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka. Iz razpoložljivih statističnih informacij za Indijo in EU ni mogoče ugotoviti deleža tega uvoza v skupni prodaji zadevnega izdelka indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji. Vendar je na podlagi teh statističnih podatkov mogoče ugotoviti, da obstajajo drugi proizvajalci, ki bi lahko prodajali zadevni izdelek v Unijo. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da sta sodelovala le dva znana proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka. Iz razpoložljivih statističnih informacij za Indijo in EU ni mogoče ugotoviti deleža tega uvoza v skupni prodaji zadevnega izdelka indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji. Vendar je na podlagi teh statističnih podatkov mogoče ugotoviti, da obstajajo drugi proizvajalci, ki bi lahko prodajali zadevni izdelek v Unijo.

| (97) | Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP sodelujoča proizvajalca izvoznika še naprej prejemala ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoča proizvajalca izvoznika prenehala prejemati ugodnosti v okviru teh shem. |
| --- | --- |

(97)

Ugotovljeno je bilo, da sta v OPP sodelujoča proizvajalca izvoznika še naprej prejemala ugodnosti subvencioniranja s strani indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnosti analiziranih shem subvencioniranja se koristijo še naprej in ne kaže, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni ali da bi sodelujoča proizvajalca izvoznika prenehala prejemati ugodnosti v okviru teh shem.

| (98) | Ni razpoložljivih informacij, ki bi kazale na to, da drugi proizvajalci izvozniki ne bi še naprej prejemali ugodnosti v okviru navedenih shem subvencioniranja. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo. |
| --- | --- |

(98)

Ni razpoložljivih informacij, ki bi kazale na to, da drugi proizvajalci izvozniki ne bi še naprej prejemali ugodnosti v okviru navedenih shem subvencioniranja. Zato je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje na ravni države nadaljevalo.

| (99) | Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(99)

Glede na navedene ugotovitve je bilo ugotovljeno, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP in da je verjetno, da bi se nadaljevalo tudi v prihodnosti.

4.   PROIZVODNJA UNIJE

| (100) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Uniji proizvajali naslednji proizvajalci Unije: družbe Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A.. Vložnika sta zahtevala pregled zaradi izteka veljavnih protisubvencijskih ukrepov. Za ugotovitev skupne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka in podatki, ki so jih proizvajalci Unije zbrali pred začetkom preiskave v zvezi s pregledom in po njem. Na tej podlagi je ugotovljena skupna proizvodnja Unije v OPP znašala 7 093 ton. |
| --- | --- |

(100)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Uniji proizvajali naslednji proizvajalci Unije: družbe Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A.. Vložnika sta zahtevala pregled zaradi izteka veljavnih protisubvencijskih ukrepov. Za ugotovitev skupne proizvodnje Unije so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz zahtevka in podatki, ki so jih proizvajalci Unije zbrali pred začetkom preiskave v zvezi s pregledom in po njem. Na tej podlagi je ugotovljena skupna proizvodnja Unije v OPP znašala 7 093 ton.

| (101) | Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Ker je podobni izdelek, ki ga proizvajajo trije proizvajalci Unije, ki so predložili izpolnjene vprašalnike, v OPP predstavljal 95 % skupne proizvodnje Unije podobnega izdelka, se šteje, da podatki teh proizvajalcev lahko predstavljajo celotno industrijo Unije. |
| --- | --- |

(101)

Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe in bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Ker je podobni izdelek, ki ga proizvajajo trije proizvajalci Unije, ki so predložili izpolnjene vprašalnike, v OPP predstavljal 95 % skupne proizvodnje Unije podobnega izdelka, se šteje, da podatki teh proizvajalcev lahko predstavljajo celotno industrijo Unije.

5.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

5.1   Uvodna opomba

| (102) | Pri analizi obsega uvoza in cenovnih gibanj so bile uporabljene ustrezne Eurostatove statistike uvoza za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 in 2941900030 za leto 2007 in leto 2008 ter oznaki TARIC 2941100010 in 2941900030 od leta 2009, ki se nanašajo na obravnavano obdobje. |
| --- | --- |

(102)

Pri analizi obsega uvoza in cenovnih gibanj so bile uporabljene ustrezne Eurostatove statistike uvoza za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 in 2941900030 za leto 2007 in leto 2008 ter oznaki TARIC 2941100010 in 2941900030 od leta 2009, ki se nanašajo na obravnavano obdobje.

| (103) | Ob upoštevanju števila proizvajalcev Unije in dejstvo, da je en proizvajalec Unije proizvajal podobni izdelek v okviru „tolling“ sporazuma z drugim proizvajalcem, so bile informacije v zvezi z industrijo Unije po potrebi prikazane v indeksirani obliki ali le v obliki razponov, da bi se ohranila zaupnost podatkov. |
| --- | --- |

(103)

Ob upoštevanju števila proizvajalcev Unije in dejstvo, da je en proizvajalec Unije proizvajal podobni izdelek v okviru „tolling“ sporazuma z drugim proizvajalcem, so bile informacije v zvezi z industrijo Unije po potrebi prikazane v indeksirani obliki ali le v obliki razponov, da bi se ohranila zaupnost podatkov.

5.2   Potrošnja na trgu Unije

| (104) | Industrija Unije podobni izdelek prodaja nepovezanim strankam in povezanim družbam oziroma ga na slednje prenaša za nadaljnjo predelavo. |
| --- | --- |

(104)

Industrija Unije podobni izdelek prodaja nepovezanim strankam in povezanim družbam oziroma ga na slednje prenaša za nadaljnjo predelavo.

| (105) | Prodaja nepovezanim subjektom se je štela za „prosti trg“. Prodaja povezanim subjektom oziroma prenos nanje sta se štela za „omejeno uporabo“. |
| --- | --- |

(105)

Prodaja nepovezanim subjektom se je štela za „prosti trg“. Prodaja povezanim subjektom oziroma prenos nanje sta se štela za „omejeno uporabo“.

| (106) | Pri izračunavanju očitne potrošnje Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka je Komisija seštela:






  — | skupni obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo, kakor je o njem poročal Eurostat, |
| --- | --- | --- |

(106)

Pri izračunavanju očitne potrošnje Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka je Komisija seštela:

—

skupni obseg uvoza izdelka v preiskavi v Unijo, kakor je o njem poročal Eurostat,

| — | obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije, |
| --- | --- |

—

obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvaja industrija Unije,

| — | obseg omejene uporabe podobnega izdelka s strani industrije Unije ter |
| --- | --- |

—

obseg omejene uporabe podobnega izdelka s strani industrije Unije ter

| — | ocenjen obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi znani proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

—

ocenjen obseg prodaje v Uniji podobnega izdelka, ki ga proizvajajo drugi znani proizvajalci Unije.

| (107) | Treba bi bilo opozoriti, da je bila iz navedenega izračuna izključena prodaja v okviru „tolling“ sporazuma med dvema proizvajalcema Unije, da se obsega prodaje ne bi upoštevalo dvakrat. |
| --- | --- |

(107)

Treba bi bilo opozoriti, da je bila iz navedenega izračuna izključena prodaja v okviru „tolling“ sporazuma med dvema proizvajalcema Unije, da se obsega prodaje ne bi upoštevalo dvakrat.

| (108) | Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju postopno povečala za 28 %.









  Potrošnja (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek in podobni izdelek | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Indeks | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju postopno povečala za 28 %.

Potrošnja (v tonah)

2007

2008

2009

OPP

Zadevni izdelek in podobni izdelek

6 601

7 021

7 783

8 423

Indeks

100

106

118

128

5.3   Uvoz iz Indije

5.3.1   Obseg, tržni delež in cene uvoza iz Indije

| Uvoz (v tonah) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Indeks | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Indeks | 100 | 8 | 34 | 32 |

Uvoz (v tonah)

2007

2008

2009

OPP

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet

32,6

16,1

1,9

1,4

Indeks

100

49

6

4

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja

45,5

3,7

15,5

14,5

Indeks

100

8

34

32

| (109) | Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet zmanjšal za 96 %. Za leto 2008 je bil ugotovljen znaten upad za 51 odstotnih točk, ki mu je sledilo nadaljnje zmanjšanje za 43 odstotnih točk leta 2009 ter za dve odstotni točki v OPP. |
| --- | --- |

(109)

Glede na Eurostatove podatke se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet zmanjšal za 96 %. Za leto 2008 je bil ugotovljen znaten upad za 51 odstotnih točk, ki mu je sledilo nadaljnje zmanjšanje za 43 odstotnih točk leta 2009 ter za dve odstotni točki v OPP.

| (110) | Nekoliko drugačno gibanje je bilo ugotovljeno za uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, ki je prost izravnalnih in carinskih dajatev. Po začetnem 92-odstotnem padcu med letoma 2007 in 2008 se je uvoz leta 2009 povečal ter v OPP ostal razmeroma stabilen.









  Povprečna uvozna cena (EUR/tono) | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Indeks | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Indeks | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Nekoliko drugačno gibanje je bilo ugotovljeno za uvoz v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, ki je prost izravnalnih in carinskih dajatev. Po začetnem 92-odstotnem padcu med letoma 2007 in 2008 se je uvoz leta 2009 povečal ter v OPP ostal razmeroma stabilen.

Povprečna uvozna cena (EUR/tono)

2007

2008

2009

OPP

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet

25 863

28 934

34 758

19 200

Indeks

100

112

134

74

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja

35 616

37 443

30 894

30 044

Indeks

100

105

87

84

| (111) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet se je med letoma 2007 in 2009 povečala za 34 %, v OPP pa se je močno znižala in dosegla raven, ki je bila za 26 % nižja kot leta 2007. Zniževale so se tudi cene uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja in se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Različna cenovna gibanja v okviru dveh uvoznih režimov je mogoče pojasniti z drugo vrsto zadevnega izdelka, tj. s cefaleksinom, ki se je večinoma uvažal in je znatno dražji od drugih vrst.









  Tržni delež uvoza iz Indije | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Indeks | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Indeks | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka iz Indije za prosti promet se je med letoma 2007 in 2009 povečala za 34 %, v OPP pa se je močno znižala in dosegla raven, ki je bila za 26 % nižja kot leta 2007. Zniževale so se tudi cene uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja in se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. Različna cenovna gibanja v okviru dveh uvoznih režimov je mogoče pojasniti z drugo vrsto zadevnega izdelka, tj. s cefaleksinom, ki se je večinoma uvažal in je znatno dražji od drugih vrst.

Tržni delež uvoza iz Indije

2007

2008

2009

OPP

Uvoz zadevnega izdelka za prosti promet

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Indeks

100

46

5

3

Uvoz zadevnega izdelka v postopku aktivnega oplemenitenja

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Indeks

100

8

29

25

| (112) | V obravnavanem obdobju je bil tržni delež uvoza iz Indije za prosti promet ali v postopku aktivnega oplemenitenja zelo majhen in se je v obeh primerih zmanjšal. |
| --- | --- |

(112)

V obravnavanem obdobju je bil tržni delež uvoza iz Indije za prosti promet ali v postopku aktivnega oplemenitenja zelo majhen in se je v obeh primerih zmanjšal.

| (113) | En proizvajalec Unije je trdil, da je ocena indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov napačna, saj je bil glede na indijsko izvozno statistiko obseg uvoza višji kot glede na Eurostatovo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uporaba Eurostata kot podlage za uvozno statistiko običajna praksa Komisije. Treba je tudi opozoriti, da iz indijske izvozne statistike ni razvidno, kje je končni cilj izvoza in ali bo dejansko vstopil v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(113)

En proizvajalec Unije je trdil, da je ocena indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov napačna, saj je bil glede na indijsko izvozno statistiko obseg uvoza višji kot glede na Eurostatovo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je uporaba Eurostata kot podlage za uvozno statistiko običajna praksa Komisije. Treba je tudi opozoriti, da iz indijske izvozne statistike ni razvidno, kje je končni cilj izvoza in ali bo dejansko vstopil v Unijo. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

5.3.2   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (114) | Glede na zelo majhno količino uvoza iz Indije, ki je na trg Unije vstopal za prosti promet, ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen. V zvezi z uvozom v postopku aktivnega oplemenitenja je bilo ugotovljeno negativno nelojalno nižanje prodajnih cen. Vendar je obseg tega uvoza znašal manj kot deset ton in je zadeval le eno vrsto izdelka (cefaleksin), ki je tudi najdražja in manj zastopana vrsta izdelka na trgu. Zato je bilo ugotovljeno, da podatki o transakcijah glede uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja niso bili reprezentativni za veljaven izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in da so bili neprimerni za nadaljnjo analizo. |
| --- | --- |

(114)

Glede na zelo majhno količino uvoza iz Indije, ki je na trg Unije vstopal za prosti promet, ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen. V zvezi z uvozom v postopku aktivnega oplemenitenja je bilo ugotovljeno negativno nelojalno nižanje prodajnih cen. Vendar je obseg tega uvoza znašal manj kot deset ton in je zadeval le eno vrsto izdelka (cefaleksin), ki je tudi najdražja in manj zastopana vrsta izdelka na trgu. Zato je bilo ugotovljeno, da podatki o transakcijah glede uvoza v postopku aktivnega oplemenitenja niso bili reprezentativni za veljaven izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in da so bili neprimerni za nadaljnjo analizo.

| (115) | En proizvajalec Unije je trdil, da ločena analiza obeh kategorij uvoza, tj. za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja, ni v skladu s pristopom iz postopka prejšnjega pregleda in da je tudi v nasprotju s prakso Komisije. |
| --- | --- |

(115)

En proizvajalec Unije je trdil, da ločena analiza obeh kategorij uvoza, tj. za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja, ni v skladu s pristopom iz postopka prejšnjega pregleda in da je tudi v nasprotju s prakso Komisije.

| (116) | S tem v zvezi je treba opozoriti, da količine, uvožene za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja niso bile zadostne, da bi bilo mogoče sprejeti veljavno ugotovitev, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 115. Glede na nizko raven združenega obsega ta ugotovitev velja tudi za navedeni obseg. |
| --- | --- |

(116)

S tem v zvezi je treba opozoriti, da količine, uvožene za prosti promet in v postopku aktivnega oplemenitenja niso bile zadostne, da bi bilo mogoče sprejeti veljavno ugotovitev, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 115. Glede na nizko raven združenega obsega ta ugotovitev velja tudi za navedeni obseg.

5.4   Uvoz iz drugih tretjih držav

| Uvoz iz tretjih držav | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | | | | |
| Singapur | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Indeks | 100 | 93 | 130 | 156 |
| Kitajska | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Indeks | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Oman | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Indeks | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Druge tretje države | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Indeks | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Skupaj | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Indeks | 100 | 114 | 144 | 162 |

Uvoz iz tretjih držav

2007

2008

2009

OPP

Obseg (v tonah)

Singapur

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Indeks

100

93

130

156

Kitajska

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Indeks

100

128

241

253

Oman

373,4

438,5

301,7

287,9

Indeks

100

117

81

77

Druge tretje države

67,8

327,5

74,2

73,2

Indeks

100

483

109

108

Skupaj

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Indeks

100

114

144

162

| (117) | Uvoz izdelka v pregledu iz držav razen Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 62 %, pri čemer se je tržni delež nenadoma povečal za več kot 10 odstotnih točk s 37,6 % na 47,7 %, kar je sovpadalo s povečanjem potrošnje na trgu Unije. Od držav izvoznic so bile najpomembnejše dobaviteljice na trg Unije Singapur, Kitajska in Oman.









  Povprečna uvozna cena EUR/tono | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapur | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Indeks | 100 | 83 | 61 | 51 |
| Kitajska | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Indeks | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Oman | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Indeks | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Druge tretje države | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Indeks | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Skupaj | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Indeks | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Uvoz izdelka v pregledu iz držav razen Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za 62 %, pri čemer se je tržni delež nenadoma povečal za več kot 10 odstotnih točk s 37,6 % na 47,7 %, kar je sovpadalo s povečanjem potrošnje na trgu Unije. Od držav izvoznic so bile najpomembnejše dobaviteljice na trg Unije Singapur, Kitajska in Oman.

Povprečna uvozna cena EUR/tono

2007

2008

2009

OPP

Singapur

44 218

36 590

27 007

22 485

Indeks

100

83

61

51

Kitajska

29 515

26 622

21 224

20 683

Indeks

100

90

72

70

Oman

29 875

27 665

23 440

22 597

Indeks

100

93

78

76

Druge tretje države

38 324

35 987

45 628

46 938

Indeks

100

94

119

122

Skupaj

39 020

32 953

25 193

22 385

Indeks

100

84

65

57

| (118) | V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene iz zadevnih tretjih držav znatno znižale, za 43 %. Čeprav so cene glavnih držav izvoznic (Singapurja, Kitajske in Omana) v OPP pri prodaji enakih izdelkov nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 20 % in se obseg uvoza lahko šteje za znatnega, tako nizke uvozne cene očitno niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(118)

V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene iz zadevnih tretjih držav znatno znižale, za 43 %. Čeprav so cene glavnih držav izvoznic (Singapurja, Kitajske in Omana) v OPP pri prodaji enakih izdelkov nelojalno znižale prodajne cene Unije za približno 20 % in se obseg uvoza lahko šteje za znatnega, tako nizke uvozne cene očitno niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.

| (119) | En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba pri analizi povprečnega gibanja uvoznih cen upoštevati različne vrste izdelka. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je treba v skladu s stalno prakso cenovna gibanja analizirati na podlagi zadevnega izdelka, ne glede na delež vsake vrste izdelka. Treba je tudi opozoriti, da v tem primeru na podlagi gibanja uvoznih cen iz tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bila sprejeta nobena ugotovitev. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti. |
| --- | --- |

(119)

En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba pri analizi povprečnega gibanja uvoznih cen upoštevati različne vrste izdelka. S tem v zvezi je treba opozoriti, da je treba v skladu s stalno prakso cenovna gibanja analizirati na podlagi zadevnega izdelka, ne glede na delež vsake vrste izdelka. Treba je tudi opozoriti, da v tem primeru na podlagi gibanja uvoznih cen iz tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bila sprejeta nobena ugotovitev. Zato je bilo treba zgornje trditve zavrniti.

| (120) | Vsi proizvajalci Unije so trdili, da gre pri uvozu med drugim iz Kitajske in Omana večinoma za uvoz amoksicilin trihidrata za veterinarsko uporabo in da bi bilo to treba upoštevati pri analizi navedenih cen. S tem v zvezi je treba opozoriti, da izdelek v pregledu zajema antibiotike za ljudi in živali. Poleg tega informacije, ki so bile navedene v podporo tej trditvi, niso bile podprte z dokazi. Zato je bilo zgornjo trditev treba zavrniti. |
| --- | --- |

(120)

Vsi proizvajalci Unije so trdili, da gre pri uvozu med drugim iz Kitajske in Omana večinoma za uvoz amoksicilin trihidrata za veterinarsko uporabo in da bi bilo to treba upoštevati pri analizi navedenih cen. S tem v zvezi je treba opozoriti, da izdelek v pregledu zajema antibiotike za ljudi in živali. Poleg tega informacije, ki so bile navedene v podporo tej trditvi, niso bile podprte z dokazi. Zato je bilo zgornjo trditev treba zavrniti.

| (121) | En proizvajalec Unije je imel pomisleke glede podlage, na kateri temeljijo primerjave cen za amoksicilin trihidrat ter ampicilin trihidrat v OPP, ker se v Eurostatovih podatkih ne razlikuje med tema dvema vrstama izdelka. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cene industrije Unije za ti vrsti izdelkov podobne, zato primerjava na podlagi združenih cen ni bila nerazumna. |
| --- | --- |

(121)

En proizvajalec Unije je imel pomisleke glede podlage, na kateri temeljijo primerjave cen za amoksicilin trihidrat ter ampicilin trihidrat v OPP, ker se v Eurostatovih podatkih ne razlikuje med tema dvema vrstama izdelka. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cene industrije Unije za ti vrsti izdelkov podobne, zato primerjava na podlagi združenih cen ni bila nerazumna.

| (122) | V zvezi z uvozom iz Singapurja so vsi proizvajalci Unije trdili, da poteka po interni obračunski ceni med povezanimi stranmi. V teh okoliščinah bi vključitev tega uvoza izkrivila povprečne cene iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da se navedena ugotovitev v zvezi s stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v primeru izključitve tega uvoza iz primerjave cen ne bi znatno spremenila, zato bi še vedno veljala ugotovitev, da nizke cene uvoza niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(122)

V zvezi z uvozom iz Singapurja so vsi proizvajalci Unije trdili, da poteka po interni obračunski ceni med povezanimi stranmi. V teh okoliščinah bi vključitev tega uvoza izkrivila povprečne cene iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da se navedena ugotovitev v zvezi s stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v primeru izključitve tega uvoza iz primerjave cen ne bi znatno spremenila, zato bi še vedno veljala ugotovitev, da nizke cene uvoza niso vplivale na dobičkonosnost industrije Unije.

5.5   Gospodarski položaj industrije Unije

| (123) | Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Unije, je bilo ugotovljeno, da se je treba za smiselno analizo in oceno osredotočiti na položaj, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, delež izvoza in dobičkonosnost. Kadar je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki za omejeni trg, da bi bila zagotovljena popolna slika položaja industrije Unije. |
| --- | --- |

(123)

Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Unije, je bilo ugotovljeno, da se je treba za smiselno analizo in oceno osredotočiti na položaj, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Unije, delež izvoza in dobičkonosnost. Kadar je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki za omejeni trg, da bi bila zagotovljena popolna slika položaja industrije Unije.

| (124) | Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejeni in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, naložbe, zaposlovanje, produktivnost, plače, rast in zmožnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu. |
| --- | --- |

(124)

Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno proučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejeni in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, naložbe, zaposlovanje, produktivnost, plače, rast in zmožnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu.

| (125) | Po pripombah enega proizvajalca Unije glede končnega razkritja dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila predlagana ukinitev postopka, so bili popravljeni nekateri gospodarski kazalci v naslednjih uvodnih izjavah. Narava teh sprememb ni bila takšna, da bi spremenila ugotovitev glede razmer industrije Unije. |
| --- | --- |

(125)

Po pripombah enega proizvajalca Unije glede končnega razkritja dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila predlagana ukinitev postopka, so bili popravljeni nekateri gospodarski kazalci v naslednjih uvodnih izjavah. Narava teh sprememb ni bila takšna, da bi spremenila ugotovitev glede razmer industrije Unije.

5.5.1   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks zmogljivosti | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Indeks proizvodnje | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Indeks izkoriščenosti zmogljivosti | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007

2008

2009

OPP

Indeks zmogljivosti

100

100

104

107

Indeks proizvodnje

100

95

96

98

Indeks izkoriščenosti zmogljivosti

100

95

92

91

| (126) | Zmogljivost proizvodnje industrije Unije je bila med letoma 2007 in 2008 stabilna, nato pa se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 4 % ter še za 3 odstotne točke v OPP. |
| --- | --- |

(126)

Zmogljivost proizvodnje industrije Unije je bila med letoma 2007 in 2008 stabilna, nato pa se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 4 % ter še za 3 odstotne točke v OPP.

| (127) | Vendar obseg proizvodnje ni odražal tega povečanja zaradi nepredvidenih tehničnih težav enega proizvajalca Unije leta 2008, ko je obseg proizvodnje upadel za 5 % in nato postopno okreval do OPP. |
| --- | --- |

(127)

Vendar obseg proizvodnje ni odražal tega povečanja zaradi nepredvidenih tehničnih težav enega proizvajalca Unije leta 2008, ko je obseg proizvodnje upadel za 5 % in nato postopno okreval do OPP.

| (128) | Kot posledica povečanja proizvodne zmogljivosti in majhnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju stopnja izkoriščenosti zmogljivosti še naprej zmanjševala ter v OPP dosegla stopnjo, ki je bila za 9 % nižja kot leta 2007. |
| --- | --- |

(128)

Kot posledica povečanja proizvodne zmogljivosti in majhnega zmanjšanja proizvodnje se je v obravnavanem obdobju stopnja izkoriščenosti zmogljivosti še naprej zmanjševala ter v OPP dosegla stopnjo, ki je bila za 9 % nižja kot leta 2007.

5.5.2   Obseg prodaje, prodajna cena, tržni delež

5.5.2.1   Prodaja na prostem trgu

| Prodaja nepovezanim strankam v Uniji | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obsega | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Indeks povprečne prodajne cene | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Indeks tržnega deleža | 100 | 90 | 79 | 78 |

Prodaja nepovezanim strankam v Uniji

2007

2008

2009

OPP

Indeks obsega

100

97

93

99

Indeks povprečne prodajne cene

100

121

104

104

Indeks tržnega deleža

100

90

79

78

| (129) | Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v OPP je bil nekoliko pod ravnjo leta 2007, leta 2009 pa se je zmanjšal za 7 % in se nato v OPP povečal za šest odstotnih točk. |
| --- | --- |

(129)

Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v OPP je bil nekoliko pod ravnjo leta 2007, leta 2009 pa se je zmanjšal za 7 % in se nato v OPP povečal za šest odstotnih točk.

| (130) | Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zvišala za 4 %. Leta 2008 so se cene najprej močno zvišale za 21 %, nato pa so se leta 2009 zmanjšale za 17 odstotnih točk in ostale stabilne v OPP. |
| --- | --- |

(130)

Povprečna prodajna cena industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zvišala za 4 %. Leta 2008 so se cene najprej močno zvišale za 21 %, nato pa so se leta 2009 zmanjšale za 17 odstotnih točk in ostale stabilne v OPP.

| (131) | En proizvajalec industrije Unije je trdil, da vpliv uvoznih cen iz Indije na Unijo ni bil pravilno ocenjen. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 115. Poleg tega so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi. V teh okoliščinah se šteje, da uvoz iz Indije ni imel negativnega učinka na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(131)

En proizvajalec industrije Unije je trdil, da vpliv uvoznih cen iz Indije na Unijo ni bil pravilno ocenjen. V zvezi s tem je najprej treba opozoriti, da nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 115. Poleg tega so se cene industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 4 %, kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi. V teh okoliščinah se šteje, da uvoz iz Indije ni imel negativnega učinka na položaj industrije Unije.

| (132) | Zmanjševanje prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije se je odrazilo v tržnem deležu, ki je se je v OPP v primerjavi z letom 2007 zmanjšal za 22 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(132)

Zmanjševanje prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije se je odrazilo v tržnem deležu, ki je se je v OPP v primerjavi z letom 2007 zmanjšal za 22 odstotnih točk.

5.5.2.2   Omejeni trg

| Omejeni trg v Uniji | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obsega | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Indeks povprečne prodajne cene na omejenem trgu | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Indeks tržnega deleža | 100 | 109 | 104 | 100 |

Omejeni trg v Uniji

2007

2008

2009

OPP

Indeks obsega

100

115

122

128

Indeks povprečne prodajne cene na omejenem trgu

100

100

111

110

Indeks tržnega deleža

100

109

104

100

| (133) | Medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju zmanjševal kljub povečevanju povpraševanja, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 28 %. |
| --- | --- |

(133)

Medtem ko se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju zmanjševal kljub povečevanju povpraševanja, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 28 %.

| (134) | Tržni delež omejenega trga industrije Unije se je leta 2008 povečal za 9 odstotnih točk, nato pa se je postopno zmanjšal na raven iz leta 2007. |
| --- | --- |

(134)

Tržni delež omejenega trga industrije Unije se je leta 2008 povečal za 9 odstotnih točk, nato pa se je postopno zmanjšal na raven iz leta 2007.

5.5.2.3   Tržni delež industrije Unije/Rast

| Prodaja nepovezanim strankam, prodaja na omejenem trgu in omejena uporaba | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obsega | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Indeks tržnega deleža | 100 | 100 | 92 | 90 |

Prodaja nepovezanim strankam, prodaja na omejenem trgu in omejena uporaba

2007

2008

2009

OPP

Indeks obsega

100

107

108

114

Indeks tržnega deleža

100

100

92

90

| (135) | Tržni delež celotne industrije Unije je bil izmerjen s seštevkom obsega prostega in omejenega trga v Uniji. Čeprav se je ta obseg v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 10 odstotnih točk, potrošnja na trgu pa se je v istem obdobju povečala za 28 %. To kaže, da industrija Unije ni imela koristi od rasti potrošnje. |
| --- | --- |

(135)

Tržni delež celotne industrije Unije je bil izmerjen s seštevkom obsega prostega in omejenega trga v Uniji. Čeprav se je ta obseg v obravnavanem obdobju povečal za 14 %, se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 10 odstotnih točk, potrošnja na trgu pa se je v istem obdobju povečala za 28 %. To kaže, da industrija Unije ni imela koristi od rasti potrošnje.

5.5.3   Zaloge

| Zaloge | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks obsega | 100 | 74 | 63 | 46 |

Zaloge

2007

2008

2009

OPP

Indeks obsega

100

74

63

46

| (136) | Raven zalog je od leta 2007 do konca OPP upadla za 54 %, kar se večinoma lahko pojasni s povečanim povpraševanjem na omejenem trgu. |
| --- | --- |

(136)

Raven zalog je od leta 2007 do konca OPP upadla za 54 %, kar se večinoma lahko pojasni s povečanim povpraševanjem na omejenem trgu.

5.5.4   Dobičkonosnost

5.5.4.1   Dobičkonosnost na prostem trgu

| Dobičkonosnost na prostem trgu | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 447 | 218 | 253 |

Dobičkonosnost na prostem trgu

2007

2008

2009

OPP

Indeks

100

447

218

253

| (137) | Dobičkonosnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP znatno izboljšala za 153 odstotnih točk. Ta razvoj je mogoče pojasniti s povprečnim zvišanjem cen za 2 % in zmanjšanjem stroškov proizvodnje. V primerjavi s stopnjo dobička, doseženega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v zadnji preiskavi zaradi izteka ukrepa, se je dobiček povečal za več kot 400 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(137)

Dobičkonosnost prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v OPP znatno izboljšala za 153 odstotnih točk. Ta razvoj je mogoče pojasniti s povprečnim zvišanjem cen za 2 % in zmanjšanjem stroškov proizvodnje. V primerjavi s stopnjo dobička, doseženega v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v zadnji preiskavi zaradi izteka ukrepa, se je dobiček povečal za več kot 400 odstotnih točk.

| (138) | Treba je opozoriti, da je bila razen leta 2007 stopnja dobička višja od ciljne stopnje, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 % („ciljni dobiček“) v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(138)

Treba je opozoriti, da je bila razen leta 2007 stopnja dobička višja od ciljne stopnje, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 % („ciljni dobiček“) v obravnavanem obdobju.

| (139) | Dva proizvajalca industrije Unije sta trdila, da dobičkonosnost ni bila pravilno ocenjena, ker je bil dobiček povezanih začetnih dobaviteljev odštet od njihovih stroškov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je odštetje dobička povezanih strani, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin, v skladu z dosledno prakso. V teh okoliščinah je bilo treba to trditev zavrniti. |
| --- | --- |

(139)

Dva proizvajalca industrije Unije sta trdila, da dobičkonosnost ni bila pravilno ocenjena, ker je bil dobiček povezanih začetnih dobaviteljev odštet od njihovih stroškov. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je odštetje dobička povezanih strani, ki se ukvarjajo s proizvodnjo surovin, v skladu z dosledno prakso. V teh okoliščinah je bilo treba to trditev zavrniti.

5.5.4.2   Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu

| Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 55 | 153 | 151 |

Dobičkonosnost prodaje na omejenem trgu

2007

2008

2009

OPP

Indeks

100

55

153

151

| (140) | Dobičkonosnost prodaje industrije Unije povezanim strankam na trgu Unije se je v OPP izboljšala za 51 %. Ta razvoj se večinoma lahko pojasni s povprečnim zvišanjem cen za 10 %. Ker pa to cenovno gibanje temelji na transfernih cenah, na podlagi navedenega ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve. |
| --- | --- |

(140)

Dobičkonosnost prodaje industrije Unije povezanim strankam na trgu Unije se je v OPP izboljšala za 51 %. Ta razvoj se večinoma lahko pojasni s povprečnim zvišanjem cen za 10 %. Ker pa to cenovno gibanje temelji na transfernih cenah, na podlagi navedenega ni bilo mogoče sprejeti nobene veljavne ugotovitve.

5.5.5   Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks naložb | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Indeks donosnosti naložb | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Indeks denarnega toka | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007

2008

2009

OPP

Indeks naložb

100

246

342

129

Indeks donosnosti naložb

100

233

52

62

Indeks denarnega toka

100

236

83

107

| (141) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale. Naložbe so bile povezane s povečanjem proizvodne zmogljivosti s ciljem dobave na omejenem in prostem trgu. |
| --- | --- |

(141)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale. Naložbe so bile povezane s povečanjem proizvodne zmogljivosti s ciljem dobave na omejenem in prostem trgu.

| (142) | Preiskava je tudi pokazala, da se je donosnost naložb, tj. neto dobiček od izdelka pred obdavčitvijo, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, pripisane izdelku, v obravnavanem obdobju zmanjšala. |
| --- | --- |

(142)

Preiskava je tudi pokazala, da se je donosnost naložb, tj. neto dobiček od izdelka pred obdavčitvijo, izražen kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, pripisane izdelku, v obravnavanem obdobju zmanjšala.

| (143) | Denarni tok se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, ker je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti mogoče izravnati z zmanjšanjem zalog v drugi polovici obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(143)

Denarni tok se je v obravnavanem obdobju povečal za 7 %, ker je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti mogoče izravnati z zmanjšanjem zalog v drugi polovici obravnavanega obdobja.

5.5.6   Zaposlovanje, produktivnost in plače

| | 2007 | 2008 | 2009 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks zaposlovanja | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Indeks produktivnosti | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Indeks plač | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007

2008

2009

OPP

Indeks zaposlovanja

100

106

111

109

Indeks produktivnosti

100

89

87

89

Indeks plač

100

104

106

106

| (144) | V obravnavanem obdobju se je zaposlovanje v skladu z naložbami in proizvodnimi zmogljivostmi povečalo za 9 %, povprečne plače pa le za 6 %. Zaradi nepredvidenih tehničnih težav, s katerimi se je soočal en proizvajalec Unije, se je produktivnost zmanjšala za skupno 11 %. |
| --- | --- |

(144)

V obravnavanem obdobju se je zaposlovanje v skladu z naložbami in proizvodnimi zmogljivostmi povečalo za 9 %, povprečne plače pa le za 6 %. Zaradi nepredvidenih tehničnih težav, s katerimi se je soočal en proizvajalec Unije, se je produktivnost zmanjšala za skupno 11 %.

5.5.7   Višina subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja

| (145) | Glede na obseg subvencioniranega uvoza iz Indije učinka dejanske višine subvencioniranja ni mogoče šteti za znatnega. |
| --- | --- |

(145)

Glede na obseg subvencioniranega uvoza iz Indije učinka dejanske višine subvencioniranja ni mogoče šteti za znatnega.

| (146) | Od zadnje preiskave v zvezi s pregledom se je stanje industrije Unije znatno izboljšalo. Zato je mogoče oceniti, da je industriji Unije uspelo povsem okrevati od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(146)

Od zadnje preiskave v zvezi s pregledom se je stanje industrije Unije znatno izboljšalo. Zato je mogoče oceniti, da je industriji Unije uspelo povsem okrevati od preteklega subvencioniranja.

5.6   Sklep v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije

| (147) | Med letom 2007 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka zanemarljiv. Z izjemo nekaterih kazalcev škode, kot so tržni delež, obseg proizvodnje in donosnost naložb, je bil razvoj večine kazalcev vključno z dobičkonosnostjo (+ 153 %), prodajno ceno (+ 4 %), obsegom prodaje (+ 14 %), zaposlovanjem (+ 10 %) in naložbami (+ 29 %) v obravnavanem obdobju pozitiven. Razen leta 2007 je bila stopnja dobička, dosežena na trgu Unije, višja od ciljne stopnje dobička, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 %. Pozitivno gibanje velike večine kazalcev je bilo pretežno posledica zanesljivosti industrije Unije in dolgoročnega odnosa s kupci, ki se je razvijal v preteklih letih, pa tudi ravni cen, ki jo je uspela doseči na trgu. |
| --- | --- |

(147)

Med letom 2007 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka zanemarljiv. Z izjemo nekaterih kazalcev škode, kot so tržni delež, obseg proizvodnje in donosnost naložb, je bil razvoj večine kazalcev vključno z dobičkonosnostjo (+ 153 %), prodajno ceno (+ 4 %), obsegom prodaje (+ 14 %), zaposlovanjem (+ 10 %) in naložbami (+ 29 %) v obravnavanem obdobju pozitiven. Razen leta 2007 je bila stopnja dobička, dosežena na trgu Unije, višja od ciljne stopnje dobička, ugotovljene v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, tj. 10 %. Pozitivno gibanje velike večine kazalcev je bilo pretežno posledica zanesljivosti industrije Unije in dolgoročnega odnosa s kupci, ki se je razvijal v preteklih letih, pa tudi ravni cen, ki jo je uspela doseči na trgu.

| (148) | En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo pri analizi gibanj cen in dobička treba upoštevati pomanjkanje surovin v letih 2007 in 2008. Trdil je, da je to pomanjkanje povzročilo izjemno zvišanje cen in dobička leta 2008, v omejenem obsegu pa tudi leta 2009. Kot je razvidno iz tabel 5.5.2.1 in 5.5.4.1, so izjemne ravni cen in dobička povezane le z letom 2008. Zdi se, da pomanjkanje surovin ni več vplivalo na stopnje dobička, dosežene leta 2009 in v OPP. Še vedno velja ugotovitev iz uvodne izjave 139, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju dobiček večji od ciljnega dobička. |
| --- | --- |

(148)

En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo pri analizi gibanj cen in dobička treba upoštevati pomanjkanje surovin v letih 2007 in 2008. Trdil je, da je to pomanjkanje povzročilo izjemno zvišanje cen in dobička leta 2008, v omejenem obsegu pa tudi leta 2009. Kot je razvidno iz tabel 5.5.2.1 in 5.5.4.1, so izjemne ravni cen in dobička povezane le z letom 2008. Zdi se, da pomanjkanje surovin ni več vplivalo na stopnje dobička, dosežene leta 2009 in v OPP. Še vedno velja ugotovitev iz uvodne izjave 139, da je bil v celotnem obravnavanem obdobju dobiček večji od ciljnega dobička.

| (149) | Glede prodaje na omejenem trgu je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu zagotavljala visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter industriji Unije omogočila, da je omejila stalne stroške in ostala stroškovno konkurenčna. |
| --- | --- |

(149)

Glede prodaje na omejenem trgu je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu zagotavljala visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti ter industriji Unije omogočila, da je omejila stalne stroške in ostala stroškovno konkurenčna.

| (150) | Nazadnje se ob upoštevanju pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. |
| --- | --- |

(150)

Nazadnje se ob upoštevanju pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.

5.7   Učinek subvencioniranega uvoza

| (151) | Zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka, ki je bil v obravnavanem obdobju uvožen v Unijo, subvencioniran uvoz ni imel škodljivega učinka na uspešnost industrije Unije. Kot je bilo navedeno, se šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode. |
| --- | --- |

(151)

Zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka, ki je bil v obravnavanem obdobju uvožen v Unijo, subvencioniran uvoz ni imel škodljivega učinka na uspešnost industrije Unije. Kot je bilo navedeno, se šteje, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode.

6.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (152) | Treba je opozoriti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode, ker je bil v tem obdobju razvoj večine kazalcev škode pozitiven. V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode. |
| --- | --- |

(152)

Treba je opozoriti, da industrija Unije v obravnavanem obdobju ni utrpela znatne škode, ker je bil v tem obdobju razvoj večine kazalcev škode pozitiven. V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo zato proučeno, ali bi zaradi izteka veljavnih ukrepov lahko prišlo do ponovitve škode.

6.1   Proste zmogljivosti v zadevni državi

| (153) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izkoriščenost zmogljivosti treh sodelujočih indijskih proizvajalcev v obravnavanem obdobju dosegla zelo visoke stopnje. Na tej podlagi bi se zdelo, da so proste zmogljivosti, ki bi se ob odsotnosti ukrepov lahko usmerile na trg Unije, omejene. |
| --- | --- |

(153)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je izkoriščenost zmogljivosti treh sodelujočih indijskih proizvajalcev v obravnavanem obdobju dosegla zelo visoke stopnje. Na tej podlagi bi se zdelo, da so proste zmogljivosti, ki bi se ob odsotnosti ukrepov lahko usmerile na trg Unije, omejene.

| (154) | Po razkritju je več proizvajalcev Unije trdilo, da so proste zmogljivosti v Indiji velike in da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti indijskih proizvajalcev izvoznikov ni bila reprezentativna za celotni indijski sektor. En proizvajalec Unije je celo trdil, da bi proste zmogljivosti sedmih vodilnih indijskih izvoznikov predstavljale količine, ki so precej večje od potrošnje na prostem trgu Unije. |
| --- | --- |

(154)

Po razkritju je več proizvajalcev Unije trdilo, da so proste zmogljivosti v Indiji velike in da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti indijskih proizvajalcev izvoznikov ni bila reprezentativna za celotni indijski sektor. En proizvajalec Unije je celo trdil, da bi proste zmogljivosti sedmih vodilnih indijskih izvoznikov predstavljale količine, ki so precej večje od potrošnje na prostem trgu Unije.

| (155) | V zvezi s tem bi bilo treba najprej opozoriti, da je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izračunana kot tehtano povprečje na podlagi preverjenih podatkov in posebej v zvezi z zadevnim izdelkom. Poleg tega so bili trije sodelujoči proizvajalci veliki proizvajalci ter med sedmimi indijskimi proizvajalci, ki jih je vlagatelj označil za „vodilne“. Nasprotno, podatki, ki so jih o prostih zmogljivostih teh sedmih indijskih proizvajalcev predložili proizvajalci Unije, so večinoma temeljili na „poznavanju trga“ in čeprav je bilo to izrecno zahtevano, jih ni bilo mogoče podpreti s trdnimi dejanskimi dokazi. Zato teh informacij ni bilo mogoče upoštevati in potrjeno je bilo, da se na podlagi preverjenih podatkov iz dokumentacije zdi, da so indijske proste zmogljivosti omejene. |
| --- | --- |

(155)

V zvezi s tem bi bilo treba najprej opozoriti, da je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti treh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izračunana kot tehtano povprečje na podlagi preverjenih podatkov in posebej v zvezi z zadevnim izdelkom. Poleg tega so bili trije sodelujoči proizvajalci veliki proizvajalci ter med sedmimi indijskimi proizvajalci, ki jih je vlagatelj označil za „vodilne“. Nasprotno, podatki, ki so jih o prostih zmogljivostih teh sedmih indijskih proizvajalcev predložili proizvajalci Unije, so večinoma temeljili na „poznavanju trga“ in čeprav je bilo to izrecno zahtevano, jih ni bilo mogoče podpreti s trdnimi dejanskimi dokazi. Zato teh informacij ni bilo mogoče upoštevati in potrjeno je bilo, da se na podlagi preverjenih podatkov iz dokumentacije zdi, da so indijske proste zmogljivosti omejene.

6.2   Gibanje izvoza indijskih proizvajalcev izvoznikov

| (156) | Na podlagi uradnih indijskih statističnih podatkov je bilo ugotovljeno, da so cene izvoza na deset glavnih indijskih izvoznih trgov v povprečju približno 20 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, so bile te indijske izvozne cene v skladu z cenami drugih glavnih akterjev na trgu Unije. Ugotovljeno je bilo, da v obravnavnem obdobju nizke izvozne cene iz teh drugih držav niso imele negativnega učinka na uspešnost industrije Unije. V teh okoliščinah se šteje, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetno, da bi indijske izvozne cene imele škodljiv učinek na industrijo Unije, saj se ta že sooča s konkurenco iz drugih držav izvoznic z istim cenovnim gibanjem, ne da bi utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(156)

Na podlagi uradnih indijskih statističnih podatkov je bilo ugotovljeno, da so cene izvoza na deset glavnih indijskih izvoznih trgov v povprečju približno 20 % nižje od prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, so bile te indijske izvozne cene v skladu z cenami drugih glavnih akterjev na trgu Unije. Ugotovljeno je bilo, da v obravnavnem obdobju nizke izvozne cene iz teh drugih držav niso imele negativnega učinka na uspešnost industrije Unije. V teh okoliščinah se šteje, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetno, da bi indijske izvozne cene imele škodljiv učinek na industrijo Unije, saj se ta že sooča s konkurenco iz drugih držav izvoznic z istim cenovnim gibanjem, ne da bi utrpela znatno škodo.

| (157) | Dva proizvajalca Unije sta tudi navedla, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov indijski proizvajalci preusmerili izvoz, ki ga trenutno prodajajo na drugih trgih, v Unijo, ker je trg Unije privlačen zaradi cen. Najprej je treba opozoriti, da bi se indijski proizvajalci v primeru preusmeritve izvoza v Unijo soočali s konkurenco drugih tretjih držav, ki v Unijo že izvažajo znatne količine. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, je bilo ugotovljeno tudi, da uvoz iz tretjih držav po cenah, ki so bile podobne indijskim izvoznim cenam na druge trge, ni vplival na uspešnost industrije Unije. Na tej podlagi se šteje, da v primeru povečanja količin indijskega uvoza po cenah, ki so podobne cenam na drugih izvoznih trgih, industrija Unije ne bi utrpela znatne škode. |
| --- | --- |

(157)

Dva proizvajalca Unije sta tudi navedla, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov indijski proizvajalci preusmerili izvoz, ki ga trenutno prodajajo na drugih trgih, v Unijo, ker je trg Unije privlačen zaradi cen. Najprej je treba opozoriti, da bi se indijski proizvajalci v primeru preusmeritve izvoza v Unijo soočali s konkurenco drugih tretjih držav, ki v Unijo že izvažajo znatne količine. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, je bilo ugotovljeno tudi, da uvoz iz tretjih držav po cenah, ki so bile podobne indijskim izvoznim cenam na druge trge, ni vplival na uspešnost industrije Unije. Na tej podlagi se šteje, da v primeru povečanja količin indijskega uvoza po cenah, ki so podobne cenam na drugih izvoznih trgih, industrija Unije ne bi utrpela znatne škode.

| (158) | Dva proizvajalca Unije sta tudi trdila, da v ZDA velja prepoved uvoza za določene proizvodne obrate antibiotikov v Indiji in da bi to povzročilo preusmeritev dodatnih količin na trg Unije. Vendar se na podlagi tega ugotovitve glede možne preusmeritve uvoza iz prejšnje uvodne izjave ne spremenijo. |
| --- | --- |

(158)

Dva proizvajalca Unije sta tudi trdila, da v ZDA velja prepoved uvoza za določene proizvodne obrate antibiotikov v Indiji in da bi to povzročilo preusmeritev dodatnih količin na trg Unije. Vendar se na podlagi tega ugotovitve glede možne preusmeritve uvoza iz prejšnje uvodne izjave ne spremenijo.

6.3   Omejeni trg

| (159) | Omejeni trg je v obravnavnem obdobju predstavljal od 50 % do 60 % prostega in omejenega trga industrije Unije, potrošnja na omejenem trgu industrije Unije pa se je v istem obdobju povečala za 20 %. Glede na značilnosti in velikost tega trga se domneva, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno povečanje indijskega uvoza ne bi vplivalo na omejeni trg, ki bi zato še vedno zagotavljal visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in ekonomije obsega industrije Unije. |
| --- | --- |

(159)

Omejeni trg je v obravnavnem obdobju predstavljal od 50 % do 60 % prostega in omejenega trga industrije Unije, potrošnja na omejenem trgu industrije Unije pa se je v istem obdobju povečala za 20 %. Glede na značilnosti in velikost tega trga se domneva, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov verjetno povečanje indijskega uvoza ne bi vplivalo na omejeni trg, ki bi zato še vedno zagotavljal visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti in ekonomije obsega industrije Unije.

6.4   Sklep o verjetnosti ponovitve škode

| (160) | Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da ni verjetno, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov subvencioniran uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije, ker je bil razvoj večine kazalcev škode v obravnavanem obdobju pozitiven kljub znatnemu in naraščajočemu uvozu iz drugih držav, katerega cene so bile podobne cenam indijskega uvoza v druge države. Zato je bilo ugotovljeno, da ponovitev znatne škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetna. |
| --- | --- |

(160)

Na podlagi navedenega je bilo ugotovljeno, da ni verjetno, da bi v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov subvencioniran uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije, ker je bil razvoj večine kazalcev škode v obravnavanem obdobju pozitiven kljub znatnemu in naraščajočemu uvozu iz drugih držav, katerega cene so bile podobne cenam indijskega uvoza v druge države. Zato je bilo ugotovljeno, da ponovitev znatne škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov ni verjetna.

7.   INTERES UNIJE

| (161) | En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba izvesti preskus interesa Unije. S tem v zvezi je bilo ugotovljeno, da preskus interesa ni potreben, ker ponovitev škode ni verjetna. Zato se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(161)

En proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo treba izvesti preskus interesa Unije. S tem v zvezi je bilo ugotovljeno, da preskus interesa ni potreben, ker ponovitev škode ni verjetna. Zato se trditev zavrne.

8.   POSEBNO SPREMLJANJE

| (162) | Zaradi ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja, navedene v uvodni izjavi 100, in učinka, ki bi ga lahko imela na prihodnje trgovinske tokove, bo Komisija spremljala obseg uvoza zadevnega izdelka. Če bi prišlo do znatne spremembe teh količin, bo Komisija proučila, ali so potrebni ukrepi in kakšni bi bili najprimernejši. |
| --- | --- |

(162)

Zaradi ugotovitve glede verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja, navedene v uvodni izjavi 100, in učinka, ki bi ga lahko imela na prihodnje trgovinske tokove, bo Komisija spremljala obseg uvoza zadevnega izdelka. Če bi prišlo do znatne spremembe teh količin, bo Komisija proučila, ali so potrebni ukrepi in kakšni bi bili najprimernejši.

| (163) | Spremljanje bo omejeno na obdobje 2 let po objavi te uredbe. |
| --- | --- |

(163)

Spremljanje bo omejeno na obdobje 2 let po objavi te uredbe.

9.   PRENEHANJE VELJAVNOSTI

| (164) | Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se šteje za primerno, da se odpravi izravnalna dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(164)

Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se šteje za primerno, da se odpravi izravnalna dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije.

| (165) | Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predlagan zaključek preiskave, in dana jim je bila možnost predložitve pripomb. Prejete pripombe so bile obravnavane v ustreznih razdelkih, vendar niso vplivale na navedene ugotovitve – |
| --- | --- |

(165)

Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predlagan zaključek preiskave, in dana jim je bila možnost predložitve pripomb. Prejete pripombe so bile obravnavane v ustreznih razdelkih, vendar niso vplivale na navedene ugotovitve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pregled zaradi izteka izravnalnih ukrepov na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 2941 10 00 in ex 2941 90 00, s poreklom iz Indije, ki se je začel na podlagi člena 18(2) Uredbe (ES) št. 597/2009, se zaključi in veljavni ukrepi na uvoz s poreklom iz Indije se odpravijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 121, 13.5.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 273, 9.10.1998, str. 1.

3

(4)  UL L 319, 29.11.2008, str. 1.

4

(5)  UL C 21, 28.1.2010, str. 40.

5

(6)  UL C 123, 12.5.2010, str. 11.

6

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/19

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 804/2011

z dne 10. avgusta 2011

o izvajanju Uredbe (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 204/2011 z dne 2. marca 2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji (1) in zlasti člena 16(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 2. marca 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 2. marca 2011 sprejel Uredbo (EU) št. 204/2011 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Libiji.

| (2) | Glede na resnost razmer v Libiji in v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/500/SZVP z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (2) bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011 dodati dva subjekta – |
| --- | --- |

(2)

Glede na resnost razmer v Libiji in v skladu z Izvedbenim sklepom Sveta 2011/500/SZVP z dne 10. avgusta 2011 o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (2) bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011 dodati dva subjekta –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Subjekta, navedena v Prilogi k tej uredbi, se dodata na seznam iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 204/2011.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 1.

1

(2)  Glej stran 53 tega Uradnega lista.

2

---

PRILOGA

Subjekti iz člena 1

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company (Naftna družba Al-Sharara)
  (alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Okrožje Al-Saqa, poleg mošeje al-Saqa, Tripoli, Libija |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Faks: +218 21362 2161 |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Al-Sharara Oil Services Company (Naftna družba Al-Sharara)

(alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Okrožje Al-Saqa, poleg mošeje al-Saqa, Tripoli, Libija

Tel: +218 21362 2163

Faks: +218 21362 2161

Subjekt, ki deluje v imenu ali pod vodstvom Gadafijevega režima.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC) (Organizacija za razvoj upravnih središč)

www.odac-libya.com

Subjekt, ki deluje v imenu ali pod vodstvom Gadafijevega režima in morebitni vir financiranja režima. ODAC je sodeloval pri več tisoč infrastrukturnih projektih, ki jih financira vlada.

10.8.2011

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 805/2011

z dne 10. avgusta 2011

o določitvi podrobnih pravil za licence kontrolorjev zračnega prometa in nekatere certifikate v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 8c(10) Uredbe –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (ES) št. 216/2008 je vzpostaviti in vzdrževati visoko enotno stopnjo varnosti civilnega letalstva v Evropi. Ta uredba določa sredstva za doseganje tega cilja in drugih ciljev na področju varnosti civilnega letalstva. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (ES) št. 216/2008 je vzpostaviti in vzdrževati visoko enotno stopnjo varnosti civilnega letalstva v Evropi. Ta uredba določa sredstva za doseganje tega cilja in drugih ciljev na področju varnosti civilnega letalstva.

| (2) | Izvajanje Uredbe (ES) št. 216/2008 ter nove zakonodaje o Enotnem evropskem nebu II (2) zahteva določitev natančnejših izvedbenih pravil, zlasti v zvezi s podeljevanjem licenc kontrolorjev zračnega prometa, da se ohrani visoka enotna stopnja varnosti civilnega letalstva v Evropi, dosežejo najvišji standardi odgovornosti in sposobnosti, izboljša razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa ter spodbuja medsebojno priznavanje licenc ob hkratnem prizadevanju za vsesplošno izboljšanje varnosti v zračnem prometu ter sposobnosti osebja. |
| --- | --- |

(2)

Izvajanje Uredbe (ES) št. 216/2008 ter nove zakonodaje o Enotnem evropskem nebu II (2) zahteva določitev natančnejših izvedbenih pravil, zlasti v zvezi s podeljevanjem licenc kontrolorjev zračnega prometa, da se ohrani visoka enotna stopnja varnosti civilnega letalstva v Evropi, dosežejo najvišji standardi odgovornosti in sposobnosti, izboljša razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa ter spodbuja medsebojno priznavanje licenc ob hkratnem prizadevanju za vsesplošno izboljšanje varnosti v zračnem prometu ter sposobnosti osebja.

| (3) | Kontrolorji zračnega prometa ter osebe in organizacije, ki so vključene v usposabljanje, preskušanje, preverjanje ali zdravstvene preglede kontrolorjev zračnega prometa, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz Priloge Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008. V skladu z navedeno uredbo morajo biti kontrolorji zračnega prometa ter osebe in organizacije, ki sodelujejo pri njihovem usposabljanju, certificirani ali licencirani, potem ko je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo bistvene zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Kontrolorji zračnega prometa ter osebe in organizacije, ki so vključene v usposabljanje, preskušanje, preverjanje ali zdravstvene preglede kontrolorjev zračnega prometa, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve iz Priloge Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008. V skladu z navedeno uredbo morajo biti kontrolorji zračnega prometa ter osebe in organizacije, ki sodelujejo pri njihovem usposabljanju, certificirani ali licencirani, potem ko je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo bistvene zahteve.

| (4) | Licenca, ki je bila uvedena z Direktivo 2006/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti (3), se je izkazala za uspešno orodje za prepoznavanje specifične vloge kontrolorjev zračnega prometa za varno zagotavljanje kontrole zračnega prometa. Oblikovanje standardov usposobljenosti v Uniji je zmanjšalo razdrobljenost na tem področju in tako zagotovilo učinkovitejšo organizacijo dela v okviru naraščajočega regionalnega sodelovanja med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Zato sta ohranitev in krepitev skupnega programa licenciranja za kontrolorje zračnega prometa v Uniji bistvena elementa evropskega sistema kontrole zračnega prometa. |
| --- | --- |

(4)

Licenca, ki je bila uvedena z Direktivo 2006/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o licenci kontrolorja zračnega prometa Skupnosti (3), se je izkazala za uspešno orodje za prepoznavanje specifične vloge kontrolorjev zračnega prometa za varno zagotavljanje kontrole zračnega prometa. Oblikovanje standardov usposobljenosti v Uniji je zmanjšalo razdrobljenost na tem področju in tako zagotovilo učinkovitejšo organizacijo dela v okviru naraščajočega regionalnega sodelovanja med izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa. Zato sta ohranitev in krepitev skupnega programa licenciranja za kontrolorje zračnega prometa v Uniji bistvena elementa evropskega sistema kontrole zračnega prometa.

| (5) | Direktiva 2006/23/ES je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1108/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar določbe Direktive 2006/23/ES še naprej veljajo do datuma začetka veljavnosti ukrepov iz člena 8c(10) Uredbe (ES) št. 216/2008. Ta uredba določa te ukrepe. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2006/23/ES je bila razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1108/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Vendar določbe Direktive 2006/23/ES še naprej veljajo do datuma začetka veljavnosti ukrepov iz člena 8c(10) Uredbe (ES) št. 216/2008. Ta uredba določa te ukrepe.

| (6) | Določbe te uredbe odražajo najnovejši tehnični razvoj, vključno z najboljšimi praksami ter znanstvenim in tehničnim napredkom, na področju usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa. Pripravljene so bile na podlagi določb Direktive 2006/23/ES in določajo, da morajo države članice skupno prenesti standarde in priporočene prakse, opredeljene v Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani v Chicagu 7. decembra 1944, in zakonskih varnostnih zahtev, ki jih je sprejela Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ustanovljena z Mednarodno konvencijo z dne 13. decembra 1960. |
| --- | --- |

(6)

Določbe te uredbe odražajo najnovejši tehnični razvoj, vključno z najboljšimi praksami ter znanstvenim in tehničnim napredkom, na področju usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa. Pripravljene so bile na podlagi določb Direktive 2006/23/ES in določajo, da morajo države članice skupno prenesti standarde in priporočene prakse, opredeljene v Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani v Chicagu 7. decembra 1944, in zakonskih varnostnih zahtev, ki jih je sprejela Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol), ustanovljena z Mednarodno konvencijo z dne 13. decembra 1960.

| (7) | Za zagotovitev enotne uporabe skupnih zahtev glede licenciranja kontrolorjev zračnega prometa in izdaje zdravniških spričeval kontrolorjem zračnega prometa morajo pristojni organi držav članic izvajati skupne postopke, Evropska agencija za varnost v letalstvu, (v nadaljevanju: Agencija), pa mora, če je primerno, oceniti skladnost s temi zahtevami; pripraviti mora tudi certifikacijske specifikacije, sprejemljive načine usklajevanja in navodila za poenostavitev potrebne regulativne enotnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev enotne uporabe skupnih zahtev glede licenciranja kontrolorjev zračnega prometa in izdaje zdravniških spričeval kontrolorjem zračnega prometa morajo pristojni organi držav članic izvajati skupne postopke, Evropska agencija za varnost v letalstvu, (v nadaljevanju: Agencija), pa mora, če je primerno, oceniti skladnost s temi zahtevami; pripraviti mora tudi certifikacijske specifikacije, sprejemljive načine usklajevanja in navodila za poenostavitev potrebne regulativne enotnosti.

| (8) | Zaradi posebnih značilnosti zračnega prometa v Uniji sta potrebni uvedba in učinkovita uporaba skupnih standardov usposobljenosti za kontrolorje zračnega prometa, zaposlene pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa, ki za javnost opravljajo storitve upravljanja zračnega prometa/navigacijskih služb zračnega prometa (ATM/ANS). |
| --- | --- |

(8)

Zaradi posebnih značilnosti zračnega prometa v Uniji sta potrebni uvedba in učinkovita uporaba skupnih standardov usposobljenosti za kontrolorje zračnega prometa, zaposlene pri izvajalcih navigacijskih služb zračnega prometa, ki za javnost opravljajo storitve upravljanja zračnega prometa/navigacijskih služb zračnega prometa (ATM/ANS).

| (9) | Vendar morajo države članice kolikor mogoče zagotavljati, da storitve, ki jih za javnost opravlja ali daje na voljo vojaško osebje, omogočajo stopnjo varnosti, ki je vsaj enakovredna stopnji iz bistvenih zahtev iz Priloge Vb k osnovni uredbi. Zato se lahko države članice odločijo, da bodo uporabljale načela te uredbe za vojaško osebje, ki zagotavlja storitve za javnost, iz člena 1(2)(c) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Vendar morajo države članice kolikor mogoče zagotavljati, da storitve, ki jih za javnost opravlja ali daje na voljo vojaško osebje, omogočajo stopnjo varnosti, ki je vsaj enakovredna stopnji iz bistvenih zahtev iz Priloge Vb k osnovni uredbi. Zato se lahko države članice odločijo, da bodo uporabljale načela te uredbe za vojaško osebje, ki zagotavlja storitve za javnost, iz člena 1(2)(c) navedene uredbe.

| (10) | Organi, ki izvajajo nadzor in preverjanje skladnosti, morajo biti dovolj neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in izvajalcev usposabljanja. Prav tako morajo ti organi ostati sposobni učinkovito izvajati svoje naloge. Pristojni organ, imenovan za namene te uredbe, je lahko isti organ – ali več organov –, imenovan ali ustanovljen na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (5), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009. Agencija mora delovati kot pristojni organ za namene te uredbe za izdajo in podaljšanje veljavnosti certifikatov organizacij za usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki imajo sedež zunaj ozemlja držav članic, in po potrebi njihovega osebja. |
| --- | --- |

(10)

Organi, ki izvajajo nadzor in preverjanje skladnosti, morajo biti dovolj neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in izvajalcev usposabljanja. Prav tako morajo ti organi ostati sposobni učinkovito izvajati svoje naloge. Pristojni organ, imenovan za namene te uredbe, je lahko isti organ – ali več organov –, imenovan ali ustanovljen na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (5), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1070/2009. Agencija mora delovati kot pristojni organ za namene te uredbe za izdajo in podaljšanje veljavnosti certifikatov organizacij za usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa, ki imajo sedež zunaj ozemlja držav članic, in po potrebi njihovega osebja.

| (11) | Zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa zahteva visoko kvalificirano osebje, katerega usposobljenost je možno dokazati na različne načine. Za kontrolo zračnega prometa je ustrezen način ohraniti skupni program licenciranja za kontrolorje zračnega prometa v Uniji, ki ga je treba šteti za neke vrste diplomo, za vsakega posameznega kontrolorja zračnega prometa. Rating na licenci mora predstavljati vrsto storitve zračnega prometa, ki jo lahko kontrolor izvaja. Hkrati pa pooblastila v licenci izražajo tako posebne sposobnosti kontrolorja kot tudi dovoljenje pristojnih organov, da lahko zagotavlja storitve na določenem sektorju ali skupini sektorjev. Zato bi morali biti organi ob izdaji licence ali podaljšanju pooblastil pristojni za oceno usposobljenosti kontrolorjev zračnega prometa. Pristojni bi morali biti tudi za začasni odvzem licence, ratingov ali pooblastil, če obstaja dvom o usposobljenosti. |
| --- | --- |

(11)

Zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa zahteva visoko kvalificirano osebje, katerega usposobljenost je možno dokazati na različne načine. Za kontrolo zračnega prometa je ustrezen način ohraniti skupni program licenciranja za kontrolorje zračnega prometa v Uniji, ki ga je treba šteti za neke vrste diplomo, za vsakega posameznega kontrolorja zračnega prometa. Rating na licenci mora predstavljati vrsto storitve zračnega prometa, ki jo lahko kontrolor izvaja. Hkrati pa pooblastila v licenci izražajo tako posebne sposobnosti kontrolorja kot tudi dovoljenje pristojnih organov, da lahko zagotavlja storitve na določenem sektorju ali skupini sektorjev. Zato bi morali biti organi ob izdaji licence ali podaljšanju pooblastil pristojni za oceno usposobljenosti kontrolorjev zračnega prometa. Pristojni bi morali biti tudi za začasni odvzem licence, ratingov ali pooblastil, če obstaja dvom o usposobljenosti.

| (12) | Ob priznavanju potrebe po nadaljnji krepitvi kulture varnosti, zlasti s povezovanjem zanesljivega poročanja o incidentih in kulture pravičnosti, da bi se iz incidentov kaj naučili, se s to uredbo ne sme vzpostaviti samodejna povezava med incidentom in začasnim odvzemom licence, ratinga ali pooblastila. Razveljavitev licence mora biti zadnje sredstvo v skrajnih primerih. |
| --- | --- |

(12)

Ob priznavanju potrebe po nadaljnji krepitvi kulture varnosti, zlasti s povezovanjem zanesljivega poročanja o incidentih in kulture pravičnosti, da bi se iz incidentov kaj naučili, se s to uredbo ne sme vzpostaviti samodejna povezava med incidentom in začasnim odvzemom licence, ratinga ali pooblastila. Razveljavitev licence mora biti zadnje sredstvo v skrajnih primerih.

| (13) | Za krepitev zaupanja držav članic v sisteme licenciranja kontrolorjev zračenega prometa drugih držav članic so nujna skupna pravila o pridobitvi in ohranjanju licenc. Zato je pomembno, da se za zagotavljanje najvišje stopnje varnosti uvedejo enotne zahteve glede usposabljanja, kvalifikacij, usposobljenosti in pridobitve poklica kontrolorja zračnega prometa. To mora privesti do zagotavljanja varnih in visokokakovostnih storitev kontrole zračnega prometa ter prispevati k priznavanju licenc po celotni Uniji, s čimer se bo povečala možnost prostega pretoka in izboljšala razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa. |
| --- | --- |

(13)

Za krepitev zaupanja držav članic v sisteme licenciranja kontrolorjev zračenega prometa drugih držav članic so nujna skupna pravila o pridobitvi in ohranjanju licenc. Zato je pomembno, da se za zagotavljanje najvišje stopnje varnosti uvedejo enotne zahteve glede usposabljanja, kvalifikacij, usposobljenosti in pridobitve poklica kontrolorja zračnega prometa. To mora privesti do zagotavljanja varnih in visokokakovostnih storitev kontrole zračnega prometa ter prispevati k priznavanju licenc po celotni Uniji, s čimer se bo povečala možnost prostega pretoka in izboljšala razpoložljivost kontrolorjev zračnega prometa.

| (14) | Ta uredba ne sme privesti do izogibanja obstoječim nacionalnim določbam, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti iz zaposlitvenega razmerja med delodajalcem in kandidatom za delovno mesto kontrolorja zračnega prometa. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne sme privesti do izogibanja obstoječim nacionalnim določbam, s katerimi se urejajo pravice in obveznosti iz zaposlitvenega razmerja med delodajalcem in kandidatom za delovno mesto kontrolorja zračnega prometa.

| (15) | Usposobljenost mora biti strukturirana na jasen in splošno sprejemljiv način, da bi bila primerljiva znotraj Unije. To bo pripomoglo k zagotavljanju varnosti, ne samo v zračnem prostoru, ki je pod kontrolo posameznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, temveč predvsem v povezavi med različnimi izvajalci služb. |
| --- | --- |

(15)

Usposobljenost mora biti strukturirana na jasen in splošno sprejemljiv način, da bi bila primerljiva znotraj Unije. To bo pripomoglo k zagotavljanju varnosti, ne samo v zračnem prostoru, ki je pod kontrolo posameznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, temveč predvsem v povezavi med različnimi izvajalci služb.

| (16) | Komunikacija igra pri številnih incidentih in nesrečah zelo pomembno vlogo. Zato ta uredba določa podrobne zahteve glede znanja jezikov za kontrolorje zračnega prometa. Te zahteve temeljijo na zahtevah, ki jih je sprejela Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) in zagotavljajo sredstvo za uveljavljanje teh mednarodno sprejetih standardov. Pri jezikovnih zahtevah je treba upoštevati načela nepristranskosti, preglednosti in sorazmernosti, da se tako spodbudi prost pretok ob zagotavljanju varnosti. |
| --- | --- |

(16)

Komunikacija igra pri številnih incidentih in nesrečah zelo pomembno vlogo. Zato ta uredba določa podrobne zahteve glede znanja jezikov za kontrolorje zračnega prometa. Te zahteve temeljijo na zahtevah, ki jih je sprejela Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO) in zagotavljajo sredstvo za uveljavljanje teh mednarodno sprejetih standardov. Pri jezikovnih zahtevah je treba upoštevati načela nepristranskosti, preglednosti in sorazmernosti, da se tako spodbudi prost pretok ob zagotavljanju varnosti.

| (17) | Cilji začetnega usposabljanja so opisani v „specifikacijah za skupne temeljne vsebine začetnega usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa“ (Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training) organizacije Eurocontrol, ki so bile pripravljene na zahtevo članic organizacije Eurocontrol, in se štejejo za ustrezni standard. V primeru usposabljanja v enotah je treba pomanjkanje splošno sprejetih standardov nadomestiti z vrsto ukrepov, vključno s potrditvijo izpraševalcev in ocenjevalcev usposobljenosti, kar bo zagotavljalo visoke standarde usposobljenosti. To je pomembno zlasti zato, ker je usposabljanje v enotah zelo drago in odločilnega pomena za varnost. Organizacija ICAO je oblikovala standarde tudi na področjih, za katera ni skupnih evropskih zahtev za usposabljanje. Kadar ni na voljo evropskih zahtev za usposabljanje, lahko države članice uporabljajo take standarde organizacije ICAO. |
| --- | --- |

(17)

Cilji začetnega usposabljanja so opisani v „specifikacijah za skupne temeljne vsebine začetnega usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa“ (Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training) organizacije Eurocontrol, ki so bile pripravljene na zahtevo članic organizacije Eurocontrol, in se štejejo za ustrezni standard. V primeru usposabljanja v enotah je treba pomanjkanje splošno sprejetih standardov nadomestiti z vrsto ukrepov, vključno s potrditvijo izpraševalcev in ocenjevalcev usposobljenosti, kar bo zagotavljalo visoke standarde usposobljenosti. To je pomembno zlasti zato, ker je usposabljanje v enotah zelo drago in odločilnega pomena za varnost. Organizacija ICAO je oblikovala standarde tudi na področjih, za katera ni skupnih evropskih zahtev za usposabljanje. Kadar ni na voljo evropskih zahtev za usposabljanje, lahko države članice uporabljajo take standarde organizacije ICAO.

| (18) | Na zahtevo držav članic organizacije Eurocontrol so bile oblikovane zdravstvene zahteve, ki se štejejo za ustrezne standarde za zagotavljanje skladnosti s to uredbo. Zlasti izdaja zdravniškega spričevala mora biti v skladu z zahtevami za zdravniška spričevala evropskega razreda 3 kontrolorjev zračnega prometa, ki jih je določila organizacija Eurocontrol. |
| --- | --- |

(18)

Na zahtevo držav članic organizacije Eurocontrol so bile oblikovane zdravstvene zahteve, ki se štejejo za ustrezne standarde za zagotavljanje skladnosti s to uredbo. Zlasti izdaja zdravniškega spričevala mora biti v skladu z zahtevami za zdravniška spričevala evropskega razreda 3 kontrolorjev zračnega prometa, ki jih je določila organizacija Eurocontrol.

| (19) | Certificiranje organizacij za usposabljanje je treba v smislu varnosti obravnavati kot enega od odločilnih dejavnikov, ki prispevajo h kakovosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa. Zato je treba določiti zahteve za organizacije za usposabljanje. Usposabljanje pa naj bo, podobno kot storitve navigacijskih služb zračnega prometa, prav tako predmet certifikacijskega postopka. Ta uredba mora omogočati certificiranje usposabljanja na podlagi vrste usposabljanja, sklopa storitev usposabljanja ali sklopa storitev usposabljanja in navigacijskih služb zračnega prometa, ne da bi se pri tem zanemarjale posebne značilnosti usposabljanja. |
| --- | --- |

(19)

Certificiranje organizacij za usposabljanje je treba v smislu varnosti obravnavati kot enega od odločilnih dejavnikov, ki prispevajo h kakovosti usposabljanja kontrolorjev zračnega prometa. Zato je treba določiti zahteve za organizacije za usposabljanje. Usposabljanje pa naj bo, podobno kot storitve navigacijskih služb zračnega prometa, prav tako predmet certifikacijskega postopka. Ta uredba mora omogočati certificiranje usposabljanja na podlagi vrste usposabljanja, sklopa storitev usposabljanja ali sklopa storitev usposabljanja in navigacijskih služb zračnega prometa, ne da bi se pri tem zanemarjale posebne značilnosti usposabljanja.

| (20) | Ta uredba potrjuje dolgoletno sodno prakso Sodišča Evropske unije na področju vzajemnega priznavanja diplom in prostega pretoka delovne sile. Načelo sorazmernosti, utemeljeni razlogi za izvajanje nadomestnih ukrepov in zahteva po primernih postopkih pritožb sestavljajo osnovna načela, ki morajo postati bolj vidno uporabna na področju upravljanja zračnega prometa. Države članice morajo imeti pravico, da ne priznajo licenc, ki niso izdane v skladu s to uredbo. Ker je namen te uredbe zagotavljati vzajemno priznavanje licenc, se v njej ne urejajo pogoji glede dostopa do zaposlitve. |
| --- | --- |

(20)

Ta uredba potrjuje dolgoletno sodno prakso Sodišča Evropske unije na področju vzajemnega priznavanja diplom in prostega pretoka delovne sile. Načelo sorazmernosti, utemeljeni razlogi za izvajanje nadomestnih ukrepov in zahteva po primernih postopkih pritožb sestavljajo osnovna načela, ki morajo postati bolj vidno uporabna na področju upravljanja zračnega prometa. Države članice morajo imeti pravico, da ne priznajo licenc, ki niso izdane v skladu s to uredbo. Ker je namen te uredbe zagotavljati vzajemno priznavanje licenc, se v njej ne urejajo pogoji glede dostopa do zaposlitve.

| (21) | Na poklic kontrolorja zračnega prometa vpliva tehnični napredek, ki zahteva redno nadgrajevanje znanja kontrolorjev. Pri potrebnih prilagoditvah te uredbe tehničnemu razvoju in znanstvenemu napredku je treba upoštevati ustrezen postopek s pregledom, kot ga določa člen 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (6) |
| --- | --- |

(21)

Na poklic kontrolorja zračnega prometa vpliva tehnični napredek, ki zahteva redno nadgrajevanje znanja kontrolorjev. Pri potrebnih prilagoditvah te uredbe tehničnemu razvoju in znanstvenemu napredku je treba upoštevati ustrezen postopek s pregledom, kot ga določa člen 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (6)

| (22) | Ta uredba lahko vpliva na dnevne delovne prakse kontrolorjev zračnega prometa. Socialne partnerje je treba o vseh ukrepih, ki imajo pomemben socialen vpliv, na primeren način obvestiti in jih vključiti v posvetovanja.
  Zato je s socialnimi partnerji potekalo posvetovanje v okviru hitrega postopka Agencije. O nadaljnjih izvedbenih ukrepih, ki jih je sprejela Komisija se je treba na ustrezen način posvetovati z Odborom za sektorski dialog, ustanovljenim na podlagi Sklepa Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (7). |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba lahko vpliva na dnevne delovne prakse kontrolorjev zračnega prometa. Socialne partnerje je treba o vseh ukrepih, ki imajo pomemben socialen vpliv, na primeren način obvestiti in jih vključiti v posvetovanja.

Zato je s socialnimi partnerji potekalo posvetovanje v okviru hitrega postopka Agencije. O nadaljnjih izvedbenih ukrepih, ki jih je sprejela Komisija se je treba na ustrezen način posvetovati z Odborom za sektorski dialog, ustanovljenim na podlagi Sklepa Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (7).

| (23) | Splošni pogoji za pridobitev licence, ki se nanašajo na starost, zdravstvene zahteve, izobrazbene zahteve in začetno usposabljanje, ne smejo vplivati na imetnike obstoječih licenc. Da se zagotovi nadaljnjo veljavo obstoječih privilegijev iz licence in nemoten prehod za vse imetnike licenc in pristojne organe, je treba za licence in zdravniška spričevala, ki so jih države članice izdale v skladu z Direktivo 2006/23/ES, šteti, da so bili izdani v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(23)

Splošni pogoji za pridobitev licence, ki se nanašajo na starost, zdravstvene zahteve, izobrazbene zahteve in začetno usposabljanje, ne smejo vplivati na imetnike obstoječih licenc. Da se zagotovi nadaljnjo veljavo obstoječih privilegijev iz licence in nemoten prehod za vse imetnike licenc in pristojne organe, je treba za licence in zdravniška spričevala, ki so jih države članice izdale v skladu z Direktivo 2006/23/ES, šteti, da so bili izdani v skladu s to uredbo.

| (24) | Določiti je treba odstopanja, da se omogoči nadaljnja uporaba različnih nacionalnih praks v zvezi z vprašanji, za katera skupna pravila še niso bila določena med pospešenim postopkom, ki se je uporabljal za te izvedbene ukrepe v prvi fazi. |
| --- | --- |

(24)

Določiti je treba odstopanja, da se omogoči nadaljnja uporaba različnih nacionalnih praks v zvezi z vprašanji, za katera skupna pravila še niso bila določena med pospešenim postopkom, ki se je uporabljal za te izvedbene ukrepe v prvi fazi.

| (25) | Agencija mora ovrednotiti evropski sistem za licenciranje kontrolorjev zračnega prometa in nadaljnje izboljšave, ki so potrebne za „celovit sistemski pristop v letalstvu“ in vzpostavitev popolne skladnosti z bistvenimi zahtevami, kakor so opisane v Prilogi Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008, da se Komisiji predloži mnenje, vključno z mogočimi spremembami te uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Agencija mora ovrednotiti evropski sistem za licenciranje kontrolorjev zračnega prometa in nadaljnje izboljšave, ki so potrebne za „celovit sistemski pristop v letalstvu“ in vzpostavitev popolne skladnosti z bistvenimi zahtevami, kakor so opisane v Prilogi Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008, da se Komisiji predloži mnenje, vključno z mogočimi spremembami te uredbe.

| (26) | V tem mnenju je treba obravnavati tista vprašanja, v zvezi s katerimi v prvi fazi na podlagi pospešenega postopka ni bilo mogoče oblikovati skupnih pravil, ki bi nadomestila različne nacionalne določbe, zato se predlaga prehodna ohranitev uporabe nacionalne zakonodaje držav članic, če je to primerno. |
| --- | --- |

(26)

V tem mnenju je treba obravnavati tista vprašanja, v zvezi s katerimi v prvi fazi na podlagi pospešenega postopka ni bilo mogoče oblikovati skupnih pravil, ki bi nadomestila različne nacionalne določbe, zato se predlaga prehodna ohranitev uporabe nacionalne zakonodaje držav članic, če je to primerno.

| (27) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenju, ki ga je izdala Agencija v skladu s členoma 17(2)(b) in 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(27)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, temeljijo na mnenju, ki ga je izdala Agencija v skladu s členoma 17(2)(b) in 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (28) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

Cilj te uredbe je okrepiti varnostne standarde in izboljšati delovanje sistema kontrole zračnega prometa v Uniji z izdajo licence kontrolorja zračnega prometa na podlagi skupnih zahtev za licenciranje.

Člen 2

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa natančna pravila za izdajo, začasni odvzem in preklic licenc kontrolorjev zračnega prometa in učencev kontrolorjev zračnega prometa, povezanih ratingov, pooblastil, zdravniških spričeval in certifikatov organizacij za usposabljanje ter pogoje za njihovo veljavnost, podaljšanje, ponovno potrditev veljavnosti in uporabo.

2.   Ta uredba se uporablja za:

| (a) | učence kontrolorje zračnega prometa, |
| --- | --- |

(a)

učence kontrolorje zračnega prometa,

| (b) | kontrolorje zračnega prometa, ki izvajajo svoje funkcije v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 216/2008, ter |
| --- | --- |

(b)

kontrolorje zračnega prometa, ki izvajajo svoje funkcije v okviru področja uporabe Uredbe (ES) št. 216/2008, ter

| (c) | osebe in organizacije, ki sodelujejo pri izdaji licenc, preskušanju, preverjanju ali zdravstvenih pregledih kandidatov, v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(c)

osebe in organizacije, ki sodelujejo pri izdaji licenc, preskušanju, preverjanju ali zdravstvenih pregledih kandidatov, v skladu s to uredbo.

3.   Države članice v skladu s členom 1(3) Uredbe (ES) št. 216/2008 po svojih najboljših močeh zagotovijo, da storitve, ki jih za javnost opravlja ali daje na voljo vojaško osebje iz člena 1(2)(c) navedene uredbe, omogočajo stopnjo varnosti, ki je vsaj enakovredna stopnji, predpisani v bistvenih zahtevah iz Priloge Vb k navedeni uredbi.

4.   Države članice se lahko za doseganje usklajene stopnje varnosti v evropskem zračnem prostoru odločijo, da bodo načela iz te uredbe uporabljale za vojaško osebje, ki za javnost opravlja storitve iz člena 1(2)(c) navedene uredbe.

5.   Storitve kontrole zračnega prometa v okviru Uredbe (ES) št. 216/2008 opravljajo le kontrolorji zračnega prometa, licencirani v skladu s to uredbo.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „storitev kontrole zračnega prometa“ pomeni storitev, zagotovljeno z namenom preprečiti trčenja med zrakoplovi in na manevrskem prostoru med zrakoplovi ter ovirami ter z namenom pospeševanja in vzdrževanja urejenega pretoka zračnega prometa; |
| --- | --- |

1.

„storitev kontrole zračnega prometa“ pomeni storitev, zagotovljeno z namenom preprečiti trčenja med zrakoplovi in na manevrskem prostoru med zrakoplovi ter ovirami ter z namenom pospeševanja in vzdrževanja urejenega pretoka zračnega prometa;

| 2. | „izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa“ pomenijo kateri koli javni ali zasebni subjekt, ki zagotavlja navigacijske službe zračnega prometa za splošni zračni promet; |
| --- | --- |

2.

„izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa“ pomenijo kateri koli javni ali zasebni subjekt, ki zagotavlja navigacijske službe zračnega prometa za splošni zračni promet;

| 3. | „splošni zračni promet“ pomeni premike civilnih zrakoplovov in premike državnih zrakoplovov (vključno z vojaškimi, carinskimi in policijskimi zrakoplovi), ki se izvajajo v skladu s postopki ICAO; |
| --- | --- |

3.

„splošni zračni promet“ pomeni premike civilnih zrakoplovov in premike državnih zrakoplovov (vključno z vojaškimi, carinskimi in policijskimi zrakoplovi), ki se izvajajo v skladu s postopki ICAO;

| 4. | „licenca“ pomeni certifikat, ki je ne glede na naziv, po katerem je poznan, izdan in potrjen v skladu s to uredbo ter dovoljuje zakonitemu imetniku licence zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa v skladu z ratingi in pooblastili, navedenimi v tem certifikatu; |
| --- | --- |

4.

„licenca“ pomeni certifikat, ki je ne glede na naziv, po katerem je poznan, izdan in potrjen v skladu s to uredbo ter dovoljuje zakonitemu imetniku licence zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa v skladu z ratingi in pooblastili, navedenimi v tem certifikatu;

| 5. | „rating“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci ali povezano z licenco in je del licence, v katerem so navedeni posebni pogoji, privilegiji ali omejitve, ki se nanašajo na takšno licenco; |
| --- | --- |

5.

„rating“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci ali povezano z licenco in je del licence, v katerem so navedeni posebni pogoji, privilegiji ali omejitve, ki se nanašajo na takšno licenco;

| 6. | „rating pooblastilo“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem so navedeni posebni pogoji, privilegiji ali omejitve, ki se nanašajo na ustrezen rating; |
| --- | --- |

6.

„rating pooblastilo“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem so navedeni posebni pogoji, privilegiji ali omejitve, ki se nanašajo na ustrezen rating;

| 7. | „pooblastilo enote“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem so navedeni indikator lokacije ICAO in sektorji in/ali delovna mesta, na katerih lahko imetnik licence opravlja delo; |
| --- | --- |

7.

„pooblastilo enote“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem so navedeni indikator lokacije ICAO in sektorji in/ali delovna mesta, na katerih lahko imetnik licence opravlja delo;

| 8. | „jezikovno pooblastilo“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem je navedena jezikovna usposobljenost imetnika; |
| --- | --- |

8.

„jezikovno pooblastilo“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem je navedena jezikovna usposobljenost imetnika;

| 9. | „pooblastilo inštruktorja“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem je navedeno, da lahko imetnik izvaja usposabljanje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

9.

„pooblastilo inštruktorja“ pomeni pooblastilo, ki je navedeno v licenci in je del licence, v katerem je navedeno, da lahko imetnik izvaja usposabljanje na delovnem mestu;

| 10. | „indikator lokacije ICAO“ pomeni štirimestno kodno skupino, ki je oblikovana v skladu s pravili, ki jih je organizacija ICAO predpisala v priročniku DOC 7910, in je dodeljena lokaciji stacionarne letalske postaje; |
| --- | --- |

10.

„indikator lokacije ICAO“ pomeni štirimestno kodno skupino, ki je oblikovana v skladu s pravili, ki jih je organizacija ICAO predpisala v priročniku DOC 7910, in je dodeljena lokaciji stacionarne letalske postaje;

| 11. | „sektor“ pomeni del nadzorovanega območja in/ali del letalskega informacijskega področja/področja zgornjega zračnega prostora; |
| --- | --- |

11.

„sektor“ pomeni del nadzorovanega območja in/ali del letalskega informacijskega področja/področja zgornjega zračnega prostora;

| 12. | „usposabljanje“ pomeni celoto teoretičnih tečajev, praktičnih vaj, skupaj z usposabljanjem na simulatorskih napravah in usposabljanjem na delovnem mestu, katerih namen je pridobiti ter ohranjati znanja in spretnosti, s pomočjo katerih bo lahko kontrolor varno in visokokakovostno izvajal storitve kontrole zračnega prometa; sestavljajo ga:






  (a) | začetno usposabljanje, ki zagotavlja osnovno usposabljanje in usposabljanje za pridobitev ratinga, s katerim bo udeleženec pridobil licenco učenca; |
| --- | --- | --- |

12.

„usposabljanje“ pomeni celoto teoretičnih tečajev, praktičnih vaj, skupaj z usposabljanjem na simulatorskih napravah in usposabljanjem na delovnem mestu, katerih namen je pridobiti ter ohranjati znanja in spretnosti, s pomočjo katerih bo lahko kontrolor varno in visokokakovostno izvajal storitve kontrole zračnega prometa; sestavljajo ga:

(a)

začetno usposabljanje, ki zagotavlja osnovno usposabljanje in usposabljanje za pridobitev ratinga, s katerim bo udeleženec pridobil licenco učenca;

| (b) | usposabljanje v enoti, vključno s prehodnim usposabljanjem pred usposabljanjem na delovnem mestu in usposabljanjem na delovnem mestu, s katerim bo udeleženec pridobil licenco kontrolorja zračnega prometa; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje v enoti, vključno s prehodnim usposabljanjem pred usposabljanjem na delovnem mestu in usposabljanjem na delovnem mestu, s katerim bo udeleženec pridobil licenco kontrolorja zračnega prometa;

| (c) | nadaljevalno usposabljanje, s katerim se podaljšuje veljavnost pooblastil iz licence; |
| --- | --- |

(c)

nadaljevalno usposabljanje, s katerim se podaljšuje veljavnost pooblastil iz licence;

| (d) | usposabljanje inštruktorjev za usposabljanje na delovnem mestu, s katerim udeleženci pridobijo pooblastilo za inštruktorja; |
| --- | --- |

(d)

usposabljanje inštruktorjev za usposabljanje na delovnem mestu, s katerim udeleženci pridobijo pooblastilo za inštruktorja;

| (e) | usposabljanje imetnikov licence, ki imajo pravico delovati kot izpraševalci in/ali ocenjevalci usposobljenosti v skladu s členom 24; |
| --- | --- |

(e)

usposabljanje imetnikov licence, ki imajo pravico delovati kot izpraševalci in/ali ocenjevalci usposobljenosti v skladu s členom 24;

| 13. | „organizacija za usposabljanje“ pomeni organizacijo, ki jo je pristojni organ certificiral za izvajanje ene ali več vrst usposabljanja; |
| --- | --- |

13.

„organizacija za usposabljanje“ pomeni organizacijo, ki jo je pristojni organ certificiral za izvajanje ene ali več vrst usposabljanja;

| 14. | „shema usposobljenosti v enoti“ pomeni odobreno shemo, ki je postopek, s katerim enota ohranja usposobljenost imetnikov licenc; |
| --- | --- |

14.

„shema usposobljenosti v enoti“ pomeni odobreno shemo, ki je postopek, s katerim enota ohranja usposobljenost imetnikov licenc;

| 15. | „načrt usposabljanja v enoti“ pomeni odobreni načrt, v katerem so podrobno opredeljeni potrebni procesi in časovna razporeditev, ki omogočajo, da se lahko postopki enote izvajajo na lokalnem območju pod nadzorom inštruktorja za usposabljanje na delovnem mestu. |
| --- | --- |

15.

„načrt usposabljanja v enoti“ pomeni odobreni načrt, v katerem so podrobno opredeljeni potrebni procesi in časovna razporeditev, ki omogočajo, da se lahko postopki enote izvajajo na lokalnem območju pod nadzorom inštruktorja za usposabljanje na delovnem mestu.

Člen 4

Pristojni organ

Za namene te uredbe je pristojni organ organ, ki ga vsaka država članica imenuje ali ustanovi za svoj nacionalni nadzorni organ za prevzem nalog, dodeljenih takemu organu na podlagi te uredbe, razen certificiranja organizacij za usposabljanje iz člena 27, za kar je pristojni organ:

| (a) | organ, ki ga imenuje ali ustanovi država članica, v kateri se nahaja glavni kraj delovanja kandidata ali, če obstaja, sedež podjetja tega kandidata, razen če ni drugače določeno z dvo- ali večstranskimi sporazumi med državami članicami ali pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(a)

organ, ki ga imenuje ali ustanovi država članica, v kateri se nahaja glavni kraj delovanja kandidata ali, če obstaja, sedež podjetja tega kandidata, razen če ni drugače določeno z dvo- ali večstranskimi sporazumi med državami članicami ali pristojnimi organi;

| (b) | agencija, če ima kandidat glavni kraj delovanja kandidata ali, če obstaja, sedež podjetja zunaj države članice. |
| --- | --- |

(b)

agencija, če ima kandidat glavni kraj delovanja kandidata ali, če obstaja, sedež podjetja zunaj države članice.

POGLAVJE II

LICENCE, RATINGI IN POOBLASTILA

Člen 5

Vloga za izdajo licenc, ratingov in pooblastil

1.   Vloga za izdajo, ponovno potrditev veljavnosti ali podaljšanje licenc, povezanih ratingov in/ali pooblastil se pristojnemu organu predloži po postopku, ki ga določi ta organ.

2.   Vlogi se predložijo dokazila, da je kandidat v skladu z zahtevami iz te uredbe usposobljen za delo kontrolorja zračnega prometa ali učenca kontrolorja zračnega prometa. Ta dokazila, ki izkazujejo sposobnosti kandidata, se nanašajo na znanje, izkušnje, spretnosti in jezikovna znanja.

3.   Licenca vsebuje vse zadevne informacije v zvezi s privilegiji, ki jih dodeli tak dokument, in je v skladu s specifikacijami iz Priloge I.

4.   Licenca je izključna last osebe, kateri je bila dodeljena in ki jo je podpisala.

Člen 6

Začasni odvzem in preklic licenc, ratingov in pooblastil

v skladu s členom 22(2) je:

| (a) | licenco, rating ali pooblastilo mogoče začasno odvzeti, kadar obstaja dvom o usposobljenosti kontrolorja zračnega prometa ali v primeru kršenja delovnih obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

licenco, rating ali pooblastilo mogoče začasno odvzeti, kadar obstaja dvom o usposobljenosti kontrolorja zračnega prometa ali v primeru kršenja delovnih obveznosti;

| (b) | licenco mogoče razveljaviti v primeru hude malomarnosti ali zlorabe. |
| --- | --- |

(b)

licenco mogoče razveljaviti v primeru hude malomarnosti ali zlorabe.

Člen 7

Izvajanje privilegijev iz licenc

Izvajanje privilegijev, dodeljenih z licenco, je odvisno od veljavnosti ratingov, pooblastil in zdravniškega spričevala.

Člen 8

Licenca učenca kontrolorja zračnega prometa

1.   Imetniki licence učenca kontrolorja zračnega prometa so pooblaščeni za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa pod nadzorom inštruktorja za usposabljanje na delovnem mestu v skladu z ratingom(-i) in rating pooblastilom(-i) iz svoje licence.

2.   Kandidati za prejem licence učenca kontrolorja zračnega prometa:

| (a) | so stari vsaj 18 let; |
| --- | --- |

(a)

so stari vsaj 18 let;

| (b) | imajo vsaj spričevalo, ki jim omogoča vstop na univerzo ali enakovredno ustanovo, ali drugo srednješolsko izobrazbo, ki jim omogoča dokončanje usposabljanja za kontrolorja zračnega prometa; |
| --- | --- |

(b)

imajo vsaj spričevalo, ki jim omogoča vstop na univerzo ali enakovredno ustanovo, ali drugo srednješolsko izobrazbo, ki jim omogoča dokončanje usposabljanja za kontrolorja zračnega prometa;

| (c) | so uspešno končali odobreno začetno usposabljanje, povezano z ratingom in rating pooblastilom, če je ustrezno, kot je določeno v delu A Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

so uspešno končali odobreno začetno usposabljanje, povezano z ratingom in rating pooblastilom, če je ustrezno, kot je določeno v delu A Priloge II;

| (d) | imajo veljavno zdravniško spričevalo; |
| --- | --- |

(d)

imajo veljavno zdravniško spričevalo;

| (e) | so dokazali zadostno stopnjo jezikovnega znanja v skladu z zahtevami iz člena 13. |
| --- | --- |

(e)

so dokazali zadostno stopnjo jezikovnega znanja v skladu z zahtevami iz člena 13.

3.   Licenca učenca za kontrolorja zračnega prometa vsebuje jezikovno(-a) pooblastilo(-a) in vsaj en rating ter – če je primerno – eno rating pooblastilo.

Člen 9

Licenca kontrolorja zračnega prometa

1.   Imetniki licence kontrolorja zračnega prometa so pooblaščeni za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa v skladu z ratingi in rating pooblastili iz svoje licence.

2.   Privilegiji iz licence kontrolorja zračnega prometa vključujejo privilegije iz licence učenca za kontrolorja zračnega prometa, kakor je opredeljeno v členu 8(1).

3.   Kandidati za prejem licence kontrolorja zračnega prometa:

| (a) | v ustrezno utemeljenih primerih so stari vsaj 21 let. Vendar lahko države članice dovolijo nižjo starostno mejo; |
| --- | --- |

(a)

v ustrezno utemeljenih primerih so stari vsaj 21 let. Vendar lahko države članice dovolijo nižjo starostno mejo;

| (b) | imajo licenco učenca za kontrolorja zračnega prometa; |
| --- | --- |

(b)

imajo licenco učenca za kontrolorja zračnega prometa;

| (c) | so končali odobreni načrt usposabljanja v enoti ter uspešno opravili ustrezno preverjanje znanja ali ocenjevanje v skladu z zahtevami iz dela B Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

so končali odobreni načrt usposabljanja v enoti ter uspešno opravili ustrezno preverjanje znanja ali ocenjevanje v skladu z zahtevami iz dela B Priloge II;

| (d) | imajo veljavno zdravniško spričevalo; |
| --- | --- |

(d)

imajo veljavno zdravniško spričevalo;

| (e) | so dokazali zadostno stopnjo jezikovnega znanja v skladu z zahtevami iz člena 13. |
| --- | --- |

(e)

so dokazali zadostno stopnjo jezikovnega znanja v skladu z zahtevami iz člena 13.

4.   Licenca kontrolorja zračnega prometa se potrdi na podlagi enega ali več ratingov in ustreznih rating pooblastil, pooblastil enote in jezikovnih pooblastil, za katera je bilo usposabljanje uspešno opravljeno.

Člen 10

Ratingi kontrolorjev zračnega prometa

1.   Licence vsebujejo enega ali več naslednjih ratingov, ki opredeljujejo vrsto storitve, ki jo imetnik licence lahko zagotavlja:

| (a) | rating vizualnega letališkega kontrolorja zračnega prometa (ADV) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za letališki promet na letališčih, ki nimajo objavljenih instrumentalnih priletnih in vzletnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

rating vizualnega letališkega kontrolorja zračnega prometa (ADV) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za letališki promet na letališčih, ki nimajo objavljenih instrumentalnih priletnih in vzletnih postopkov;

| (b) | rating instrumentalnega letališkega kontrolorja zračnega prometa (ADI) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za letališki promet na letališčih, ki imajo objavljene instrumentalne priletne in vzletne postopke, ta licenca pa vsebuje najmanj enega od rating pooblastil, opisanih v členu 11(1); |
| --- | --- |

(b)

rating instrumentalnega letališkega kontrolorja zračnega prometa (ADI) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za letališki promet na letališčih, ki imajo objavljene instrumentalne priletne in vzletne postopke, ta licenca pa vsebuje najmanj enega od rating pooblastil, opisanih v členu 11(1);

| (c) | rating proceduralnega priletnega kontrolorja zračnega prometa (APP) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove v prihodu, odhodu ali preletu brez uporabe opreme za nadzor zračnega prometa; |
| --- | --- |

(c)

rating proceduralnega priletnega kontrolorja zračnega prometa (APP) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove v prihodu, odhodu ali preletu brez uporabe opreme za nadzor zračnega prometa;

| (d) | rating nadzornega priletnega kontrolorja zračnega prometa (APS) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove v prihodu, odhodu ali preletu z uporabo opreme za nadzor zračnega prometa, ta rating pa vsebuje vsaj enega od rating pooblastil, opisanih v členu 11(2); |
| --- | --- |

(d)

rating nadzornega priletnega kontrolorja zračnega prometa (APS) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove v prihodu, odhodu ali preletu z uporabo opreme za nadzor zračnega prometa, ta rating pa vsebuje vsaj enega od rating pooblastil, opisanih v členu 11(2);

| (e) | rating proceduralnega območnega kontrolorja zračnega prometa (ACP) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa zrakoplovom brez uporabe opreme za nadzor zračnega prometa; |
| --- | --- |

(e)

rating proceduralnega območnega kontrolorja zračnega prometa (ACP) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa zrakoplovom brez uporabe opreme za nadzor zračnega prometa;

| (f) | rating nadzornega območnega kontrolorja zračnega prometa (ACS) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove z uporabo opreme za nadzor zračnega prometa, in vsebuje vsaj eno od rating pooblastil, opisanih v členu 11(3). |
| --- | --- |

(f)

rating nadzornega območnega kontrolorja zračnega prometa (ACS) dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa za zrakoplove z uporabo opreme za nadzor zračnega prometa, in vsebuje vsaj eno od rating pooblastil, opisanih v členu 11(3).

2.   Imetnik ratinga, ki štiri zaporedna leta ne izvaja privilegijev, povezanih s tem ratingom, lahko začne usposabljanje v enoti za navedeni rating samo po ustrezni oceni, ali ta oseba še izpolnjuje pogoje za navedeni rating, in po izpolnitvi vseh zahtev za usposabljanje, ki izhajajo iz te ocene.

Člen 11

Rating pooblastila

1.   Rating instrumentalnega letališkega kontrolorja zračnega prometa (ADI) vsebuje najmanj enega od naslednjih pooblastil:

| (a) | pooblastilo stolpnega kontrolorja (TWR), ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje kontrole, kjer se letališka kontrola izvaja z ene delovne pozicije; |
| --- | --- |

(a)

pooblastilo stolpnega kontrolorja (TWR), ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje kontrole, kjer se letališka kontrola izvaja z ene delovne pozicije;

| (b) | pooblastilo za kontrolo gibanja na tleh (GMC), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole gibanja na tleh; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo za kontrolo gibanja na tleh (GMC), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole gibanja na tleh;

| (c) | pooblastilo za nadzor gibanja na tleh (GMS), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu za kontrolo gibanja na tleh in pooblastilu stolpnega kontrolorja, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole gibanja na tleh s pomočjo sistemov za nadzor gibanja na površini letališča; |
| --- | --- |

(c)

pooblastilo za nadzor gibanja na tleh (GMS), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu za kontrolo gibanja na tleh in pooblastilu stolpnega kontrolorja, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole gibanja na tleh s pomočjo sistemov za nadzor gibanja na površini letališča;

| (d) | pooblastilo za kontrolo v zraku (Air Control – AIR), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole v zraku; |
| --- | --- |

(d)

pooblastilo za kontrolo v zraku (Air Control – AIR), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje kontrole v zraku;

| (e) | pooblastilo za letališko radarsko kontrolo (Aerodrome Radar Control – RAD), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu za kontrolo v zraku in pooblastilu za stolpno kontrolo, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje letališke kontrole z radarsko opremo za nadzor. |
| --- | --- |

(e)

pooblastilo za letališko radarsko kontrolo (Aerodrome Radar Control – RAD), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu za kontrolo v zraku in pooblastilu za stolpno kontrolo, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje letališke kontrole z radarsko opremo za nadzor.

2.   Rating nadzornega priletnega kontrolorja zračnega prometa (APS) vsebuje najmanj enega od naslednjih pooblastil:

| (a) | pooblastilo radar (RAD), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve priletne kontrole z uporabo primarnega ali sekundarnega radarja; |
| --- | --- |

(a)

pooblastilo radar (RAD), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve priletne kontrole z uporabo primarnega ali sekundarnega radarja;

| (b) | pooblastilo precizni priletni radar (PAR), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje preciznih priletov kontroliranih s tal, z uporabo preciznega priletnega radarja, zrakoplovom v končnem priletu na vzletno-pristajalno stezo; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo precizni priletni radar (PAR), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje preciznih priletov kontroliranih s tal, z uporabo preciznega priletnega radarja, zrakoplovom v končnem priletu na vzletno-pristajalno stezo;

| (c) | pooblastilo nadzorni priletni radar (SRA), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje nepreciznih priletov kontroliranih s tal, z uporabo opreme za nadzor, zrakoplovom v končnem priletu na vzletno-pristajalno stezo; |
| --- | --- |

(c)

pooblastilo nadzorni priletni radar (SRA), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar, ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje nepreciznih priletov kontroliranih s tal, z uporabo opreme za nadzor, zrakoplovom v končnem priletu na vzletno-pristajalno stezo;

| (d) | pooblastilo avtomatski odvisni nadzor (ADS), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve priletne kontrole z uporabo opreme za avtomatski odvisni nadzor; |
| --- | --- |

(d)

pooblastilo avtomatski odvisni nadzor (ADS), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitve priletne kontrole z uporabo opreme za avtomatski odvisni nadzor;

| (e) | pooblastilo terminalnega kontrolorja (TCL), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar ali za avtomatski odvisni nadzor, ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa z uporabo katere koli opreme za nadzor zrakoplovom, ki se nahajajo v določenem terminalnem območju in/ali sosednjih območjih; |
| --- | --- |

(e)

pooblastilo terminalnega kontrolorja (TCL), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar ali za avtomatski odvisni nadzor, ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa z uporabo katere koli opreme za nadzor zrakoplovom, ki se nahajajo v določenem terminalnem območju in/ali sosednjih območjih;

3.   Rating nadzornega območnega kontrolorja zračnega prometa (ACS) vsebuje najmanj enega od naslednjih pooblastil:

| (a) | pooblastilo radar (RAD), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitev območne kontrole z uporabo radarske opreme za nadzor zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

pooblastilo radar (RAD), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitev območne kontrole z uporabo radarske opreme za nadzor zračnega prometa;

| (b) | pooblastilo za avtomatski odvisni nadzor (ADS), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitev območne kontrole z uporabo opreme za avtomatski odvisni nadzor; |
| --- | --- |

(b)

pooblastilo za avtomatski odvisni nadzor (ADS), ki dokazuje, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitev območne kontrole z uporabo opreme za avtomatski odvisni nadzor;

| (c) | pooblastilo terminalnega kontrolorja zračnega prometa (TCL), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar ali avtomatski odvisni nadzor, ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa z uporabo katere koli opreme za nadzor zračnega prometa zrakoplovom, ki se nahajajo v določenem terminalnem območju in/ali sosednjih območjih. |
| --- | --- |

(c)

pooblastilo terminalnega kontrolorja zračnega prometa (TCL), dodeljeno kot dopolnilo pooblastilu radar ali avtomatski odvisni nadzor, ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitve kontrole zračnega prometa z uporabo katere koli opreme za nadzor zračnega prometa zrakoplovom, ki se nahajajo v določenem terminalnem območju in/ali sosednjih območjih.

| (d) | pooblastilo za oceansko kontrolo (OCL), ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa zrakoplovom, ki se nahajajo na področju oceanske kontrole. |
| --- | --- |

(d)

pooblastilo za oceansko kontrolo (OCL), ki dokazuje, da je imetnik usposobljen za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa zrakoplovom, ki se nahajajo na področju oceanske kontrole.

4.   Imetnik rating pooblastila, ki štiri zaporedna leta ne izvaja privilegijev, povezanih s tem rating pooblastilom, lahko začne usposabljanje v enoti za navedeno rating pooblastilo samo po ustrezni oceni, ali ta oseba še izpolnjuje pogoje za navedeno rating pooblastilo, in po izpolnitvi vseh zahtev za usposabljanje, ki izhajajo iz te ocene.

Člen 12

Pooblastila enote

1.   Pooblastila enote dokazujejo, da je imetnik licence usposobljen za zagotavljanje storitev kontrole zračnega prometa v posebnem sektorju, skupini sektorjev ali na delovnih pozicijah pod odgovornostjo enote služb zračnega prometa.

2.   Pooblastila enote so veljavna za začetno obdobje 12 mesecev.

3.   Veljavnost pooblastil enote se podaljša za naslednje 12-mesečno obdobje po obdobju iz odstavka 2, če izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa pristojnemu organu dokaže, da:

| (a) | je kandidat v zadnjih 12 mesecih v okviru privilegijev iz licence opravil minimalno število ur, kakor je navedeno v odobreni shemi usposobljenosti v enoti; |
| --- | --- |

(a)

je kandidat v zadnjih 12 mesecih v okviru privilegijev iz licence opravil minimalno število ur, kakor je navedeno v odobreni shemi usposobljenosti v enoti;

| (b) | je bila usposobljenost kandidata ocenjena v skladu z delom C Priloge II in |
| --- | --- |

(b)

je bila usposobljenost kandidata ocenjena v skladu z delom C Priloge II in

| (c) | ima kandidat veljavno zdravniško spričevalo. |
| --- | --- |

(c)

ima kandidat veljavno zdravniško spričevalo.

Za uporabo točke (a) prvega pododstavka operativne enote izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa vodijo evidenco o dejansko opravljenih urah dela v sektorju, skupini sektorjev ali na delovnih mestih za vsakega imetnika licence, ki dela v enoti, te podatke pa na zahtevo predložijo pristojnim organom in imetniku licence.

4.   Najmanjše število delovnih ur, v katerih se ne izvajajo inštruktorske naloge, ki so potrebne za ohranjanje veljavnosti pooblastila enote, se lahko inštruktorjem za usposabljanje na delovnem mestu zmanjša za čas, v katerem poučujejo kandidate na delovnih mestih, na katere se nanaša podaljšanje veljavnosti, kakor je navedeno v odobreni shemi usposobljenosti v enoti.

5.   Po prenehanju veljavnosti pooblastila enote je za ponovno potrditev veljavnosti pooblastila potreben uspešno končan načrt usposabljanja v enoti.

Člen 13

Jezikovno pooblastilo

1.   Kontrolorji zračnega prometa in učenci kontrolorji zračnega prometa ne izvajajo privilegijev iz svoje licence, če nimajo jezikovnega pooblastila za angleški jezik.

2.   Države članice lahko zahtevajo znanje lokalnega jezika, če ocenijo, da je to potrebno iz varnostnih razlogov.

Take zahteve so nediskriminacijske, sorazmerne in pregledne, o njih pa je agencija obveščena brez odlašanja.

3.   Za namene odstavkov 1 in 2 kandidat za jezikovno pooblastilo dokaže vsaj uporabniško stopnjo (četrto stopnjo) znanja jezika v zvezi z uporabo izrazja in pogovornega jezika.

Kandidat dokaže, da:

| (a) | se učinkovito sporazumeva v glasovnih situacijah (telefon/radijska postaja) in situacijah „iz oči v oči“; |
| --- | --- |

(a)

se učinkovito sporazumeva v glasovnih situacijah (telefon/radijska postaja) in situacijah „iz oči v oči“;

| (b) | se natančno in jasno sporazumeva o skupnih, konkretnih in z delom povezanih temah; |
| --- | --- |

(b)

se natančno in jasno sporazumeva o skupnih, konkretnih in z delom povezanih temah;

| (c) | uporablja ustrezne komunikacijske strategije za izmenjavo sporočil ter prepoznanje in reševanje nesporazumov na splošno ali v povezavi z delom; |
| --- | --- |

(c)

uporablja ustrezne komunikacijske strategije za izmenjavo sporočil ter prepoznanje in reševanje nesporazumov na splošno ali v povezavi z delom;

| (d) | uspešno in relativno preprosto rešuje jezikovne izzive, ki jih prinašajo zapleti ali nepričakovan razvoj dogodkov, ki se pojavijo med rutinskim delom ali med sporazumevanjem, s katerim so v normalnih razmerah seznanjeni, in |
| --- | --- |

(d)

uspešno in relativno preprosto rešuje jezikovne izzive, ki jih prinašajo zapleti ali nepričakovan razvoj dogodkov, ki se pojavijo med rutinskim delom ali med sporazumevanjem, s katerim so v normalnih razmerah seznanjeni, in

| (e) | uporabljati narečje ali naglas, ki sta razumljiva letalski skupnosti. |
| --- | --- |

(e)

uporabljati narečje ali naglas, ki sta razumljiva letalski skupnosti.

4.   Stopnja znanja jezika se opredeli v skladu z ocenjevalno lestvico iz Priloge III.

5.   Ne glede na odstavek 3 lahko izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa pri uporabi odstavkov 1 in 2 zahteva napredno stopnjo (peto stopnjo) lestvice za ocenjevanje znanja jezika iz Priloge III, če operativne okoliščine posebnega ratinga ali pooblastila narekujejo višjo stopnjo zaradi nujnih varnostnih razlogov. Tako zahtevo, ki je nediskriminacijska, sorazmerna in pregledna, objektivno utemelji izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, ki želi predložiti vlogo za višjo stopnjo znanja jezika, pristojni organ pa jo mora odobriti.

6.   Jezikovna usposobljenost kandidata se formalno ocenjuje v rednih časovnih presledkih.

Razen pri kandidatih, ki so dokazali, da je njihovo znanje jezika na strokovni stopnji (šesti stopnji) v skladu s Prilogo III, jezikovna pooblastila veljajo za obnovljivo obdobje:

| (a) | treh let, če je dokazana stopnja uporabniška stopnja (četrta stopnja) v skladu s Prilogo III, ali |
| --- | --- |

(a)

treh let, če je dokazana stopnja uporabniška stopnja (četrta stopnja) v skladu s Prilogo III, ali

| (b) | šest let, če je dokazana stopnja napredna stopnja (peta stopnja) v skladu s Prilogo III. |
| --- | --- |

(b)

šest let, če je dokazana stopnja napredna stopnja (peta stopnja) v skladu s Prilogo III.

7.   Jezikovno znanje se izkazuje s spričevalom, izdanim na podlagi preglednega in objektivnega postopka presoje, ki ga odobri pristojni organ.

Člen 14

Pooblastilo inštruktorja

1.   Imetniki pooblastila inštruktorja imajo dovoljenje za zagotavljanje usposabljanja na delovnem mestu in nadzora na delovnem mestu za področja, ki jih zajema veljavno pooblastilo inštruktorja.

2.   Kandidati za izdajo pooblastila inštruktorja:

| (a) | imajo licenco kontrolorja zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

imajo licenco kontrolorja zračnega prometa;

| (b) | so v neposrednem predhodnem obdobju najmanj enega leta ali daljšem obdobju, katerega trajanje določi pristojni organ, izvajali privilegije iz licence kontrolorja zračnega prometa v skladu z ratingom in pooblastili, za katera se izvaja usposabljanje, in |
| --- | --- |

(b)

so v neposrednem predhodnem obdobju najmanj enega leta ali daljšem obdobju, katerega trajanje določi pristojni organ, izvajali privilegije iz licence kontrolorja zračnega prometa v skladu z ratingom in pooblastili, za katera se izvaja usposabljanje, in

| (c) | so uspešno zaključili odobren tečaj za inštruktorja usposabljanja na delovnem mestu in pri tem na podlagi ustreznega preverjanja znanja dokazali zahtevano znanje in pedagoške sposobnosti. |
| --- | --- |

(c)

so uspešno zaključili odobren tečaj za inštruktorja usposabljanja na delovnem mestu in pri tem na podlagi ustreznega preverjanja znanja dokazali zahtevano znanje in pedagoške sposobnosti.

3.   Pooblastilo inštruktorja velja za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja.

POGLAVJE III

ZDRAVNIŠKA SPRIČEVALA

Člen 15

Vloge za izdajo ter izdaja zdravniških spričeval

1.   Vloga za izdajo, ponovno potrditev veljavnosti in podaljšanje zdravniških spričeval se pristojnemu organu predloži po postopku, ki ga določi ta organ.

2.   Zdravniška spričevala izdajajo pristojna zdravstvena služba pristojnega organa ali zdravniki ali centri za letalsko medicino, ki jih za to pooblasti ta organ.

3.   Izdajanje zdravniških spričeval je skladno z določbami iz Priloge I Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu in zahtevami za zdravniška spričevala evropskega razreda 3 kontrolorjev zračnega prometa, ki jih je določil Eurocontrol.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da se vzpostavijo učinkoviti postopki za pregled ali pritožbeni postopki, pri katerih ustrezno sodelujejo neodvisni zdravstveni svetovalci.

Člen 16

Veljavnost zdravniških spričeval

1.   Zdravniška spričevala veljajo:

| (a) | 24 mesecev do 40. leta starosti kontrolorja zračnega prometa; |
| --- | --- |

(a)

24 mesecev do 40. leta starosti kontrolorja zračnega prometa;

| (b) | 12 mesecev po 40. letu starosti. |
| --- | --- |

(b)

12 mesecev po 40. letu starosti.

2.   Obdobje iz odstavka 1 se izračunajo od dneva zdravniškega pregleda ob prvotni izdaji in podaljšanju veljavnosti zdravniškega spričevala ter od dneva poteka prejšnjega zdravniškega spričevala ob ponovni potrditvi veljavnosti.

3.   Preglede za ponovno potrditev veljavnosti zdravniškega spričevala je mogoče opraviti do 45 dni pred iztekom njegove veljavnosti.

4.   Če kontrolor zračnega prometa ne opravi pregleda za ponovno potrditev veljavnosti do datuma poteka spričevala, bo moral opraviti ponoven pregled.

5.   Zdravniško spričevalo se lahko kadar koli omeji, začasno odvzame ali prekliče, če je to potrebno zaradi zdravstvenega stanja imetnika.

Člen 17

Poslabšanje zdravstvenega stanja

1.   Imetniki licence:

| (a) | prenehajo izvajati privilegije iz licence, kadar koli ugotovijo, da se je njihovo zdravstveno stanje poslabšalo, zaradi česar morda ne bi bili zmožni varno izvajati privilegijev iz licence; |
| --- | --- |

(a)

prenehajo izvajati privilegije iz licence, kadar koli ugotovijo, da se je njihovo zdravstveno stanje poslabšalo, zaradi česar morda ne bi bili zmožni varno izvajati privilegijev iz licence;

| (b) | obvestijo ustreznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, da so ugotovili poslabšanje svojega zdravstvenega stanja ali da so pod vplivom kakršnih koli psihoaktivnih snovi ali zdravil, zaradi česar morda ne bili zmožni varno izvajati privilegije iz licence. |
| --- | --- |

(b)

obvestijo ustreznega izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, da so ugotovili poslabšanje svojega zdravstvenega stanja ali da so pod vplivom kakršnih koli psihoaktivnih snovi ali zdravil, zaradi česar morda ne bili zmožni varno izvajati privilegije iz licence.

2.   Izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa določijo postopke za obravnavo operativnih učinkov primerov poslabšanja zdravstvenega stanja ter obvestijo pristojni organ, kadar se imetnik licence oceni za zdravstveno nezmožnega.

3.   Postopke iz odstavka (2) odobri pristojni organ.

POGLAVJE IV

ZAHTEVE ZA ORGANIZACIJE ZA USPOSABLJANJE

Člen 18

Certifikacija organizacij za usposabljanje

1.   Vloge za certifikacijo organizacij za usposabljanje se predložijo pristojnemu organu po postopku, ki ga določi ta organ.

2.   Organizacije za usposabljanje dokažejo, da imajo ustrezno osebje in opremo ter da delujejo v primernem okolju za zagotavljanje potrebnega usposabljanja za pridobitev ali ohranitev licenc učenca kontrolorja zračnega prometa in licenc kontrolorja zračnega prometa.

3.   Organizacije za usposabljanje vsaki osebi, ki jo pooblasti pristojni organ, odobrijo dostop do ustreznih prostorov za namen pregleda ustreznih evidenc, podatkov, postopkov in drugega gradiva, pomembnih za opravljanje nalog pristojnega organa.

Člen 19

Sistem upravljanja organizacij za usposabljanje

Organizacije za usposabljanje:

| (a) | imajo učinkovit sistem upravljanja ter dovolj osebja z ustreznimi kvalifikacijami in izkušnjami za zagotavljanje usposabljanja v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

imajo učinkovit sistem upravljanja ter dovolj osebja z ustreznimi kvalifikacijami in izkušnjami za zagotavljanje usposabljanja v skladu s to uredbo;

| (b) | jasno opredelijo odgovornost za varnost znotraj odobrene organizacije za usposabljanje, vključno z neposredno odgovornostjo za varnost s strani višjega vodstva; |
| --- | --- |

(b)

jasno opredelijo odgovornost za varnost znotraj odobrene organizacije za usposabljanje, vključno z neposredno odgovornostjo za varnost s strani višjega vodstva;

| (c) | imajo razpoložljive in potrebne prostore, opremo in namestitev, primerne za vrsto ponujenega usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

imajo razpoložljive in potrebne prostore, opremo in namestitev, primerne za vrsto ponujenega usposabljanja;

| (d) | predložijo dokaze o primernem sistemu vodenja kakovosti, vzpostavljenem v okviru sistema upravljanja, za spremljanje skladnosti s sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da zagotovljene storitve usposabljanja ustrezajo standardom iz te uredbe, ter ustreznosti teh sistemov in postopkov; |
| --- | --- |

(d)

predložijo dokaze o primernem sistemu vodenja kakovosti, vzpostavljenem v okviru sistema upravljanja, za spremljanje skladnosti s sistemi in postopki, ki zagotavljajo, da zagotovljene storitve usposabljanja ustrezajo standardom iz te uredbe, ter ustreznosti teh sistemov in postopkov;

| (e) | vzpostavijo sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno hranjenje in zanesljivo sledljivost ustreznih dejavnosti; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavijo sistem vodenja evidenc, ki omogoča ustrezno hranjenje in zanesljivo sledljivost ustreznih dejavnosti;

| (f) | dokažejo, da so na voljo zadostna sredstva za izvajanje usposabljanja v skladu s to uredbo in da imajo dejavnosti zadostno zavarovalno kritje v skladu z naravo zagotovljenega usposabljanja. |
| --- | --- |

(f)

dokažejo, da so na voljo zadostna sredstva za izvajanje usposabljanja v skladu s to uredbo in da imajo dejavnosti zadostno zavarovalno kritje v skladu z naravo zagotovljenega usposabljanja.

Člen 20

Zahteve v zvezi s tečaji usposabljanja, načrti začetnega usposabljanja in usposabljanja v enoti ter shemami usposobljenosti v enoti

1.   Organizacije za usposabljanje pristojnemu organu zagotovijo metodologijo, ki jo bodo uporabljale za oblikovanje podrobnosti vsebine, organizacije in trajanja tečajev usposabljanja ter po potrebi načrtov usposabljanja v enoti in shem usposobljenosti v enoti.

2.   To vključuje tudi potek preverjanja znanja in ocenjevanja. Pri preverjanju znanja v zvezi z začetnim usposabljanjem, vključno z usposabljanjem na simulacijskih napravah, je treba podrobno navesti kvalifikacije izpraševalcev in ocenjevalcev.

POGLAVJE V

ZAHTEVE ZA PRISTOJNE ORGANE

Člen 21

Neodvisnost pristojnega organa

1.   Pristojni organi so neodvisni od izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa in organizacij za usposabljanje. Ta neodvisnost se doseže z ustrezno ločitvijo pristojnih organov in takih izvajalcev vsaj na funkcionalni ravni. Države članice zagotovijo, da pristojni organi nepristransko in pregledno izvajajo pooblastila.

2.   Države članice agencijo obvestijo o nazivih in naslovih pristojnih organov in vseh njihovih spremembah.

Člen 22

Naloge pristojnih organov

1.   Za zagotavljanje ravni usposobljenosti, ki je za kontrolorje zračnega prometa nujno potrebna pri delu v skladu z visokimi varnostnimi standardi, pristojni organi nadzorujejo in spremljajo usposabljanje kontrolorjev.

2.   Naloge pristojnih organov vključujejo:

| (a) | izdajanje in razveljavljanje licenc, ratingov in pooblastil, za katere sta bili opravljeni ustrezni usposabljanje in ocenjevanje v pristojnosti pristojnega organa; |
| --- | --- |

(a)

izdajanje in razveljavljanje licenc, ratingov in pooblastil, za katere sta bili opravljeni ustrezni usposabljanje in ocenjevanje v pristojnosti pristojnega organa;

| (b) | ponovno potrditev veljavnosti, podaljšanje in začasni odvzem ratingov in pooblastil, iz katerih se privilegiji izvajajo v pristojnosti pristojnega organa; |
| --- | --- |

(b)

ponovno potrditev veljavnosti, podaljšanje in začasni odvzem ratingov in pooblastil, iz katerih se privilegiji izvajajo v pristojnosti pristojnega organa;

| (c) | certifikacijo organizacij za usposabljanje; |
| --- | --- |

(c)

certifikacijo organizacij za usposabljanje;

| (d) | odobritev tečajev usposabljanja, načrtov usposabljanja v enoti in shem usposobljenosti v enoti; |
| --- | --- |

(d)

odobritev tečajev usposabljanja, načrtov usposabljanja v enoti in shem usposobljenosti v enoti;

| (e) | potrditev izpraševalcev ali ocenjevalcev usposobljenosti; |
| --- | --- |

(e)

potrditev izpraševalcev ali ocenjevalcev usposobljenosti;

| (f) | spremljanje in pregled sistemov usposabljanja; |
| --- | --- |

(f)

spremljanje in pregled sistemov usposabljanja;

| (g) | vzpostavitev ustreznih pritožbenih mehanizmov in mehanizmov za obveščanje; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev ustreznih pritožbenih mehanizmov in mehanizmov za obveščanje;

| (h) | odobritev potrebe po napredni stopnji (peto stopnjo) znanja jezika v skladu s členom 13(5). |
| --- | --- |

(h)

odobritev potrebe po napredni stopnji (peto stopnjo) znanja jezika v skladu s členom 13(5).

| (i) | odobritev postopkov v zvezi s poslabšanjem zdravstvenega stanja v skladu s členom 17(3). |
| --- | --- |

(i)

odobritev postopkov v zvezi s poslabšanjem zdravstvenega stanja v skladu s členom 17(3).

Člen 23

Izdaja in ohranjanje licenc, ratingov, pooblastil in spričeval

1.   Pristojni organ vzpostavi postopke za vlogo, izdajo, podaljšanje in ponovno potrditev veljavnosti licenc, povezanih ratingov, pooblastil in zdravniških spričeval.

2.   Pristojni organ ob prejemu vloge preveri, ali kandidat izpolnjuje zahteve te uredbe.

3.   Ko se pristojni organ prepriča, da kandidat izpolnjuje zahteve te uredbe, izda, podaljša ali ponovno potrdi veljavnost ustrezne licence, povezanega ratinga, pooblastila ali zdravniškega spričevala.

4.   Licenca, ki jo izda pristojni organ, vključuje podatke iz Priloge I.

5.   Če se licenca ne izda v angleškem jeziku, vključuje prevod vseh podatkov iz Priloge I v angleščino.

Člen 24

Ocenjevanje usposobljenosti

1.   Pristojni organi potrdijo imetnike licence, ki so pooblaščeni za izvajanje nalog izpraševalcev ali ocenjevalcev usposobljenosti za usposabljanje v enoti in nadaljevalno usposabljanje.

2.   Potrditev velja za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja.

Člen 25

Vodenje evidence

Pristojni organi zagotovijo, da se vzdržuje podatkovna zbirka, v kateri se hranijo podatki o usposobljenosti vseh imetnikov licenc pod njihovo pristojnostjo in veljavnost njihovih pooblastil.

Člen 26

Izmenjava informacij

Ob upoštevanju načel zaupnosti iz člena 15(3) Uredbe (ES) št. 216/2008 si pristojni organi izmenjujejo ustrezne informacije ter si med seboj pomagajo za zagotovitev učinkovite uporabe te uredbe, zlasti v primerih, ki vključujejo prosto gibanje kontrolorjev zračnega prometa v Uniji.

Člen 27

Certifikacijski postopek za organizacije za usposabljanje

1.   Pristojni organi vzpostavijo postopke za vlogo, izdajo in ohranitev veljavnosti certifikatov organizacij za usposabljanje.

2.   Pristojni organi izdajo certifikate, ko organizacije za usposabljanje prosilke izpolnjujejo zahteve iz Poglavja IV.

3.   Certifikat je mogoče izdati za vsako vrsto usposabljanja ali v kombinaciji z drugimi navigacijskimi službami zračnega prometa, pri čemer se vrsta usposabljanja in vrsta navigacijskih služb zračnega prometa certificirata kot sklop storitev.

4.   V certifikatu so navedene informacije iz Priloge IV.

Člen 28

Spremljanje dejavnosti organizacij za usposabljanje in izvršilni ukrepi

1.   Pristojni organi spremljajo skladnost z zahtevami in pogoji, povezanimi s certifikatom organizacije za usposabljanje.

2.   Pristojni organi redno opravljajo revizijo organizacij za usposabljanje za zagotavljanje učinkovite skladnosti s standardi iz te uredbe.

3.   Pristojni organi lahko poleg rednih revizij izvajajo nenapovedane inšpekcijske preglede za preverjanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe.

4.   Če pristojni organ ugotovi, da imetnik certifikata organizacije za usposabljanje ne izpolnjuje več zahtev ali pogojev, povezanih s certifikatom, sprejme ustrezne izvršilne ukrepe, ki lahko vključujejo odvzem certifikata.

5.   Certifikati, izdani v skladu z določbami te uredbe, se vzajemno priznajo.

Člen 29

Priznanje licenc

1.   Države članice priznajo licence kontrolorjev zračnega prometa in učencev kontrolorjev zračnega prometa ter s tem povezane ratinge, rating pooblastila in jezikovna pooblastila ter zadevna zdravniška spričevala, ki jih izdajo druge države članice v skladu s to uredbo.

Vendar se v primerih, ko država članica v skladu s členom 9(3) določi nižjo starostno mejo od 21 let, pravica do izvajanja privilegijev imetnika licence kontrolorja zračnega prometa omeji na ozemlje države članice, ki je izdala licenco, dokler imetnik ne doseže starosti 21 let.

2.   Če imetnik licence uporablja privilegije iz licence v državi članici, ki te licence ni izdala, ima imetnik licence pravico, da jo zamenja za licenco, izdano v državi članici, kjer uporablja privilegije, ne da bi bili za to naloženi dodatni pogoji.

3.   Za podelitev pooblastila enote pristojni organ zahteva, da kandidat izpolnjuje določene pogoje v zvezi s tem pooblastilom ter opredeli enoto, sektor ali delovno mesto. Organizacija za usposabljanje pri pripravi načrta usposabljanja v enoti ustrezno upošteva pridobljena znanja in izkušnje kandidata.

4.   Pristojni organ odobri ali zavrne načrt usposabljanja v enoti, ki vsebuje predlagano usposabljanje za kandidata, in sicer najkasneje v šestih tednih po predložitvi dokazil, ne glede na odloge zaradi kakršnih koli pritožb. Pristojni organ zagotovi upoštevanje načel nediskriminacije in sorazmernosti.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Skladnost z bistvenimi zahtevami

Agencija ovrednoti sistem za licenciranje kontrolorjev zračnega prometa, določen s to uredbo, in nadaljnje izboljšave, ki so potrebne za „celovit sistemski pristop v letalstvu“ in vzpostavitev popolne skladnosti z bistvenimi zahtevami, kakor so opisane v Prilogi Vb k Uredbi (ES) št. 216/2008, da bo Komisiji predložila mnenje, vključno z mogočimi spremembami te uredbe.

Člen 31

Odstopanja

1.   Ne glede na člen 11 te uredbe lahko države članice, ki so oblikovale nacionalna rating pooblastila iz člena 7(4) Direktive 2006/23/ES, še naprej uporabljajo ustrezne določbe nacionalne zakonodaje, ki velja na dan začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Ne glede na člen 12 te uredbe lahko države članice, ki so v skladu s členom 10 Direktive 2006/23/ES določile, da privilegije iz pooblastila enote lahko izvajajo le imetniki licence pod določeno starostjo, še naprej uporabljajo ustrezne določbe nacionalne zakonodaje, ki velja na dan začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Kadar država članica uporablja odstopanja iz odstavkov 1 in 2, o tem obvesti Komisijo in agencijo.

Člen 32

Prehodna ureditev

1.   Ne glede na od Del A Priloge II k tej uredbi lahko organizacije za usposabljanje še naprej uporabljajo načrte usposabljanja na podlagi Eurocontrolovih „Smernic skupne temeljne vsebine začetnega usposabljanja za kontrolorje zračnega prometa“, izdanih 10. decembra 2004, in sicer eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

2.   Za licence, ratinge, pooblastila, zdravniška spričevala in certifikate organizacij za usposabljanje, ki so bili izdani v skladu z ustreznimi določbami nacionalne zakonodaje na podlagi določb Direktive 2006/23/ES na dan začetka veljavnosti te uredbe, se šteje, da so izdani v skladu s to uredbo.

3.   Kandidati za licenco, rating, pooblastilo, zdravniško spričevalo ali certifikat organizacije za usposabljanje, ki so predložili vlogo pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in jim licenca, rating, pooblastilo, zdravniško spričevalo ali certifikat organizacije še niso bili izdani, dokažejo, da izpolnjujejo določb te uredbe, preden se jim izda licenca, rating, pooblastilo, zdravniško spričevalo ali certifikat organizacije.

4.   Pristojni organ države članice, ki so mu organizacije za usposabljanje, katerih pristojni organ je v skladu s členom 4 agencija, predložile vlogo za izdajo certifikata pred dnem začetka veljavnosti te uredbe, dokonča certifikacijski postopek v sodelovanju z agencijo in agenciji ob izdaji certifikata posreduje dokumentacijo.

5.   Pristojni organ države članice, ki je bil pristojen za varnostni nadzor nad organizacijami za usposabljanje, katerih pristojni organ je v skladu s členom 4 agencija, na agencijo prenese nalogo varnostnega nadzora nad temi organizacijami šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 33

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o spremembi uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

2

(3)  UL L 114, 27.4.2006, str. 22.

3

(4)  UL L 309, 24.11.2009, str. 51.

4

(5)  UL L 96, 31.3.2004, str. 10.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 225, 12.8.1998, str. 27.

7

---

PRILOGA I

SPECIFIKACIJE ZA LICENCE

Licence, izdane v skladu s to uredbo, ustrezajo naslednjim specifikacijam:

1.   Podatki

| 1.1. | Na licenci morajo biti navedeni naslednji podatki, pri čemer zvezdica označuje tiste elemente, ki morajo biti prevedeni v angleščino:






  (a) | *ime države ali organa, ki izdaja licenco (v polkrepkem tisku); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Na licenci morajo biti navedeni naslednji podatki, pri čemer zvezdica označuje tiste elemente, ki morajo biti prevedeni v angleščino:

(a)

*ime države ali organa, ki izdaja licenco (v polkrepkem tisku);

| (b) | *naziv licence (v krepkem tisku); |
| --- | --- |

(b)

*naziv licence (v krepkem tisku);

| (c) | *serijska številka licence, izražena z arabskimi številkami, ki jo dodeli organ, ki izdaja licenco; |
| --- | --- |

(c)

*serijska številka licence, izražena z arabskimi številkami, ki jo dodeli organ, ki izdaja licenco;

| (d) | polno ime imetnika (v latinici, tudi če pisava nacionalnega jezika ni latinica); |
| --- | --- |

(d)

polno ime imetnika (v latinici, tudi če pisava nacionalnega jezika ni latinica);

| (e) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(e)

datum rojstva;

| (f) | državljanstvo imetnika; |
| --- | --- |

(f)

državljanstvo imetnika;

| (g) | podpis imetnika; |
| --- | --- |

(g)

podpis imetnika;

| (h) | *potrditev veljavnosti in pooblastila imetnika za izvajanje privilegijev, povezanih z licenco, ob navedbi:






  (i) | ratingov, rating pooblastil, jezikovnih pooblastil, pooblastil inštruktorja in pooblastil enote; |
| --- | --- | --- |

(h)

*potrditev veljavnosti in pooblastila imetnika za izvajanje privilegijev, povezanih z licenco, ob navedbi:

(i)

ratingov, rating pooblastil, jezikovnih pooblastil, pooblastil inštruktorja in pooblastil enote;

| (ii) | datumov njihove prve izdaje; |
| --- | --- |

(ii)

datumov njihove prve izdaje;

| (iii) | datumov prenehanja njihove veljavnosti; |
| --- | --- |

(iii)

datumov prenehanja njihove veljavnosti;

| (i) | podpis uradnika, ki izdaja licenco, in datum te izdaje; |
| --- | --- |

(i)

podpis uradnika, ki izdaja licenco, in datum te izdaje;

| (j) | pečat ali žig organa, ki izdaja licenco. |
| --- | --- |

(j)

pečat ali žig organa, ki izdaja licenco.

| 1.2. | Licenci mora biti priloženo veljavno zdravniško spričevalo. |
| --- | --- |

1.2.

Licenci mora biti priloženo veljavno zdravniško spričevalo.

2.   Material

Uporablja se papir najboljše kakovosti ali drug primeren material, elementi iz točke 1 pa morajo biti na njem jasno vidni.

3.   Barva

| 3.1. | Kadar država članica uporablja isti barvni material za vse letalske licence, ki jih izdaja, je ta bel. |
| --- | --- |

3.1.

Kadar država članica uporablja isti barvni material za vse letalske licence, ki jih izdaja, je ta bel.

| 3.2. | Kadar imajo letalske licence, ki jih izdaja država članica, prepoznavno barvno oznako, je licenca kontrolorja zračnega prometa rumena. |
| --- | --- |

3.2.

Kadar imajo letalske licence, ki jih izdaja država članica, prepoznavno barvno oznako, je licenca kontrolorja zračnega prometa rumena.

---

PRILOGA II

ZAHTEVE ZA USPOSABLJANJE

DEL A

Zahteve za začetno usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa

Začetno usposabljanje zagotavlja usposobljenost učencev kontrolorjev zračnega prometa, ki ustreza vsaj ciljem za temeljno usposabljanje in usposabljanje za rating, kot je navedeno v Eurocontrolovih „specifikacijah za skupne temeljne vsebine začetnega usposabljanja za kontrolorje zračnega prometa“, izdaja z dne 21. oktobra 2008 (1), da lahko kontrolorji zračnega prometa varno, hitro in učinkovito vodijo zračni promet.

Začetno usposabljanje obsega naslednje predmete: letalsko zakonodajo, upravljanje zračnega prometa, vključno s postopki civilno-vojaškega sodelovanja, meteorologijo, navigacijo, zrakoplove in osnove letenja, vključno s sporazumevanjem med kontrolorjem zračnega prometa in pilotom, človeške dejavnike, opremo in sisteme, profesionalno okolje, varnost in varnostno kulturo, sisteme za upravljanje varnosti, nenavadne/težavne situacije, izpade sistemov in znanje jezika, vključno z radiotelefonskim izrazjem.

Predmeti se poučujejo tako, da so kandidati pripravljeni na različne vrste služb zračnega prometa, s poudarkom na varnostnih vidikih. Začetno usposabljanje je sestavljeno iz teoretičnih in praktičnih tečajev, vključno z usposabljanjem na simulacijski napravi, njihovo trajanje pa bo določeno v odobrenih načrtih začetnega usposabljanja. Kandidat se šteje za usposobljenega za obvladovanje kompleksnih in napetih prometnih situacij na podlagi pridobljenih znanj in spretnosti ter lahko preide na usposabljanje v enoti.

Usposobljenost kandidata po začetnem usposabljanju se ovrednoti z ustreznimi načini preverjanja znanja ali sistemom nenehnega ocenjevanja.

DEL B

Zahteve za usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa v enotah

Načrti usposabljanja v enotah natančneje opredelijo procese in čas, potrebne za uporabo postopkov enote na lokalnem območju pod nadzorom inštruktorja za usposabljanje na delovnem mestu. V odobrenem načrtu so navedeni vsi elementi sistema vrednotenja sposobnosti, vključno z razporeditvijo dela, ocenjevanjem napredka in preverjanjem znanja ter postopki uradnega obveščanja pristojnega organa. Usposabljanje v enoti lahko vsebuje nekatere elemente začetnega usposabljanja, značilne za nacionalne razmere.

Med usposabljanjem v enoti se kontrolorji zračnega prometa ustrezno usposobijo za varnost, zaščito in krizno upravljanje.

Trajanje usposabljanja v enoti se določi v načrtu usposabljanja v enoti. Zahtevane sposobnosti z ustreznim načinom preverjanja znanja ali sistemom nenehnega ocenjevanja vrednotijo pristojni izpraševalci ali ocenjevalci usposobljenosti, ki so pri svoji presoji nepristranski in objektivni. Pristojni organi v ta namen vzpostavijo mehanizme za pritožbe za zagotavljanje poštene obravnave kandidatov.

DEL C

Zahteve za nadaljevalno usposabljanje kontrolorjev zračnega prometa

Veljavnost rating pooblastil in pooblastil enote, navedenih v licenci kontrolorja zračnega prometa, se ohranja z odobrenim nadaljevalnim usposabljanjem, ki ga sestavljajo usposabljanje za ohranjanje usposobljenosti kontrolorjev zračnega prometa, obnovitveni tečaji, usposabljanje za ravnanje v nujnih primerih, in če je to primerno, jezikovno usposabljanje.

Med nadaljevalnim usposabljanjem se kontrolorji zračnega prometa ustrezno usposobijo za varnost, zaščito in krizno upravljanje.

Nadaljevalno usposabljanje sestavljajo teoretični in praktični tečaji, vključeno pa je tudi usposabljanje na simulacijski napravi. V ta namen organizacija za usposabljanje oblikuje sheme usposobljenosti v enoti, v katerih so podrobno opredeljeni procesi, kadri in časovna razporeditev, ki so potrebni za zagotavljanje ustreznega nadaljevalnega usposabljanja in dokazovanje usposobljenosti. Te sheme se pregledajo in odobrijo vsaj vsaka tri leta. Trajanje nadaljevalnega usposabljanja je odvisno od funkcionalnih potreb kontrolorjev zračnega prometa, zaposlenih v enoti, zlasti od sprememb ali načrtovanih sprememb postopkov ali opreme ali od splošnih zahtev upravljanja varnosti. Usposobljenost vsakega kontrolorja zračnega prometa se ustrezno oceni vsaj vsaka tri leta. Izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa zagotovi, da se uporabljajo mehanizmi, ki zagotavljajo pravično obravnavo imetnikov licence, kadar ni mogoče podaljšati veljavnosti njihovih pooblastil.

---

(1)  Različica 1.0, datum objave različice: 21. 10. 2008; referenčna št.: EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

PRILOGA III

ZAHTEVE ZA ZNANJE JEZIKOV

Lestvica za ocenjevanje znanja jezika: strokovne, napredne in uporabniške stopnje.

| Stopnja | Izgovarjava
  Uporaba narečja in/ali naglasa, razumljivega letalski skupnosti | Struktura
  Primerne slovnične strukture in stavčni vzorci so določeni s funkcijami jezika glede na nalogo. | Besedišče | Govorne spretnosti | Razumevanje | Medsebojni vplivi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvedenec
  6 | Izgovarjava, naglas, ritem in intonacija, kljub morebitnemu vplivu prvega jezika ali regionalnih različic, skoraj nikoli ne vplivajo na razumevanje. | Tako osnovne kot kompleksne slovnične strukture in stavčni vzorci so dosledno dobro nadzorovani. | Obseg besedišča in pravilnost uporabe zadoščata za učinkovito sporazumevanje o različnih poznanih ali nepoznanih temah. Besedišče idiomatično, niansirano in prilagojeno jezikovnemu registru. | Je sposoben daljšega govora na naraven, lahkoten način. Uporablja različne načine govora za stilistični učinek, npr. za poudarjanje bistva. Spontano uporablja primerne govorne zaznamke in veznike. | Razumevanje je dosledno pravilno v skoraj vseh zvezah in vključuje razumevanje jezikovnih in kulturnih razlik. | Z lahkoto sodeluje v skoraj vseh situacijah. Je dojemljiv za verbalna in neverbalna znamenja in se nanje primerno odziva. |
| Napredna
  5 | Izgovarjava, naglas, ritem in intonacija, kljub vplivu prvega jezika ali regionalnih različic, le redko vplivajo na razumevanje. | Osnovne slovnične strukture in stavčni vzorci so dosledno dobro nadzorovani. Prizadeva si za uporabo kompleksnih struktur, vendar z napakami, ki včasih ovirajo pomen. | Obseg besednega zaklada in natančnost navadno zadoščata za učinkovito komunikacijo o splošnih, konkretnih in o, z delom povezanih, temah. Dosledno in uspešno parafrazira. Besedni zaklad je včasih idiomatičen. | Relativno enostavno dlje časa govori o poznanih temah, vendar pa govora ne spreminja s stilističnim namenom. Lahko uporablja primerne govorne zaznamke in veznike. | Razumevanje splošnih in konkretnih tem ter tem, povezanih z delom, je natančno in večinoma natančno, ko se govorec sooči z jezikovnim ali situacijskim zapletom ali nepričakovanim obratom dogodkov. Sposoben je razumevanja vrste jezikovnih variacij (narečje in/ali naglas) ali registrov. | Odgovori so takojšni, primerni in informativni. Učinkovito obvladuje situacijo govorec/poslušalec. |
| Uporabniška
  4 | Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo vpliva prvi jezik ali regionalne različice, vendar pa to le včasih vpliva na razumevanje. | Osnovne slovnične strukture in stavčne vzorce uporablja kreativno, navadno so dobro nadzorovani. Napake se lahko pojavijo, posebno v nenavadnih in nepričakovanih okoliščinah, vendar le redko vplivajo na pomen. | Obseg besedišča in pravilnost uporabe navadno zadoščata za učinkovito sporazumevanje o splošnih in konkretnih temah ter temah, povezanih z delom. Pogosto lahko uspešno parafrazira, kadar nima dovolj besedišča v nenavadnih in nepričakovanih situacijah. | S primernim tempom lahko nepretrgoma govori. Ob prehodu z naučenega ali formuliranega govora na spontano komuniciranje pride včasih do prekinitev, vendar pa to ne preprečuje učinkovitega sporazumevanja. Uporablja omejen obseg govornih zaznamkov in veznikov. Polnila niso moteča. | Razumevanje je, kadar gre za splošne, konkretne teme in teme, povezane z delom, večinoma pravilno, če so naglas ali variacije, ki se uporabljajo, dovolj razumljive za mednarodne uporabnike. Ko se govorec sooči z jezikovno ali situacijsko težavo, ali pa z nepričakovanim obratom dogodkov, je njegovo razumevanje lahko počasnejše ali pa zahteva dodatna pojasnila. | Odgovori so ponavadi takojšnji, primerni in informativni. Pričenja in ohranja pogovor tudi, kadar se sooči z nepričakovanim obratom dogodkov. Ustrezno se sooča z očitnimi nesporazumi tako, da preveri, potrdi ali razjasni. |

Stopnja

Izgovarjava

Uporaba narečja in/ali naglasa, razumljivega letalski skupnosti

Struktura

Primerne slovnične strukture in stavčni vzorci so določeni s funkcijami jezika glede na nalogo.

Besedišče

Govorne spretnosti

Razumevanje

Medsebojni vplivi

Izvedenec

6

Izgovarjava, naglas, ritem in intonacija, kljub morebitnemu vplivu prvega jezika ali regionalnih različic, skoraj nikoli ne vplivajo na razumevanje.

Tako osnovne kot kompleksne slovnične strukture in stavčni vzorci so dosledno dobro nadzorovani.

Obseg besedišča in pravilnost uporabe zadoščata za učinkovito sporazumevanje o različnih poznanih ali nepoznanih temah. Besedišče idiomatično, niansirano in prilagojeno jezikovnemu registru.

Je sposoben daljšega govora na naraven, lahkoten način. Uporablja različne načine govora za stilistični učinek, npr. za poudarjanje bistva. Spontano uporablja primerne govorne zaznamke in veznike.

Razumevanje je dosledno pravilno v skoraj vseh zvezah in vključuje razumevanje jezikovnih in kulturnih razlik.

Z lahkoto sodeluje v skoraj vseh situacijah. Je dojemljiv za verbalna in neverbalna znamenja in se nanje primerno odziva.

Napredna

5

Izgovarjava, naglas, ritem in intonacija, kljub vplivu prvega jezika ali regionalnih različic, le redko vplivajo na razumevanje.

Osnovne slovnične strukture in stavčni vzorci so dosledno dobro nadzorovani. Prizadeva si za uporabo kompleksnih struktur, vendar z napakami, ki včasih ovirajo pomen.

Obseg besednega zaklada in natančnost navadno zadoščata za učinkovito komunikacijo o splošnih, konkretnih in o, z delom povezanih, temah. Dosledno in uspešno parafrazira. Besedni zaklad je včasih idiomatičen.

Relativno enostavno dlje časa govori o poznanih temah, vendar pa govora ne spreminja s stilističnim namenom. Lahko uporablja primerne govorne zaznamke in veznike.

Razumevanje splošnih in konkretnih tem ter tem, povezanih z delom, je natančno in večinoma natančno, ko se govorec sooči z jezikovnim ali situacijskim zapletom ali nepričakovanim obratom dogodkov. Sposoben je razumevanja vrste jezikovnih variacij (narečje in/ali naglas) ali registrov.

Odgovori so takojšni, primerni in informativni. Učinkovito obvladuje situacijo govorec/poslušalec.

Uporabniška

4

Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo vpliva prvi jezik ali regionalne različice, vendar pa to le včasih vpliva na razumevanje.

Osnovne slovnične strukture in stavčne vzorce uporablja kreativno, navadno so dobro nadzorovani. Napake se lahko pojavijo, posebno v nenavadnih in nepričakovanih okoliščinah, vendar le redko vplivajo na pomen.

Obseg besedišča in pravilnost uporabe navadno zadoščata za učinkovito sporazumevanje o splošnih in konkretnih temah ter temah, povezanih z delom. Pogosto lahko uspešno parafrazira, kadar nima dovolj besedišča v nenavadnih in nepričakovanih situacijah.

S primernim tempom lahko nepretrgoma govori. Ob prehodu z naučenega ali formuliranega govora na spontano komuniciranje pride včasih do prekinitev, vendar pa to ne preprečuje učinkovitega sporazumevanja. Uporablja omejen obseg govornih zaznamkov in veznikov. Polnila niso moteča.

Razumevanje je, kadar gre za splošne, konkretne teme in teme, povezane z delom, večinoma pravilno, če so naglas ali variacije, ki se uporabljajo, dovolj razumljive za mednarodne uporabnike. Ko se govorec sooči z jezikovno ali situacijsko težavo, ali pa z nepričakovanim obratom dogodkov, je njegovo razumevanje lahko počasnejše ali pa zahteva dodatna pojasnila.

Odgovori so ponavadi takojšnji, primerni in informativni. Pričenja in ohranja pogovor tudi, kadar se sooči z nepričakovanim obratom dogodkov. Ustrezno se sooča z očitnimi nesporazumi tako, da preveri, potrdi ali razjasni.

Lestvica za ocenjevanje znanja jezika: pred-uporabniške, osnovne in začetne stopnje.

| Stopnja | Izgovarjava
  Uporaba narečja in/ali naglasa, razumljivega letalski skupnosti | Struktura
  Primerne slovnične strukture in stavčni vzorci so določeni s funkcijami jezika glede na nalogo. | Besedišče | Govorne spretnosti | Razumevanje | Medsebojni vplivi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pred- uporabniška
  3 | Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo vpliva prvi jezik ali regionalne različice; ti pogosto vplivajo na razumevanje. | Osnovne slovnične strukture in stavčni vzorci, povezani s predvidljivimi situacijami, niso vedno dobro nadzorovani. Napake pogosto vplivajo na pomen. | Obseg in pravilnost uporabe besedišča sta pogosto zadostna za sporazumevanje o splošnih in konkretnih temah ali temah, povezanih z delom, vendar je obseg omejen in izbira besed pogosto neprimerna. Kadar mu primanjkuje besedišča pogosto ni sposoben uspešno parafrazirati. | Sposoben je nepretrgoma govoriti, vendar je uporaba fraz in premorov pogosto neprimerna. Oklevanje ali počasnost pri govorjenju lahko onemogočita učinkovito sporazumevanje. Polnila so včasih moteča. | Razumevanje splošnih in konkretnih tem ter tem, povezanih z delom, je pogosto pravilno, če so naglas in variacije, ki se uporabljajo, razumljivi mednarodnim uporabnikom. Lahko pa pride do nerazumevanja jezikovnih ali situacijskih zapletov ali nepričakovanih obratov dogodkov. | Odzivi so včasih takojšnji, primerni in informativni. Relativno enostavno lahko prične in vzdržuje pogovor o poznanih temah in v predvidljivih situacijah. Pogosto nezadostno, kadar pride do nepričakovanih obratov dogodkov. |
| Osnovna
  2 | Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo močno vpliva prvi jezik ali regionalne različice; ti običajno vplivajo na razumevanje. | Kaže le omejen nadzor nad nekaj preprostimi, naučenimi, slovničnimi strukturami in stavčnimi vzorci. | Omejen obseg besedišča, sestavljen iz posameznih besed in naučenih fraz. | Lahko oblikuje zelo kratke, posamezne, naučene izraze, s pogostimi premori in motečo uporabo polnil, ko išče izraze in ko skuša izgovarjati manj poznane besede. | Razumevanje je omejeno na posamezne, naučene fraze, če so le-te skrbno in počasi izgovorjene. | Odzivni čas je dolg in pogosto neprimeren. Uporaba je omejena na enostavno rutinsko izmenjavo. |
| Začetna
  1 | Na stopnji pod osnovno stopnjo. | Na stopnji pod osnovno stopnjo. | Na stopnji pod osnovno stopnjo. | Na stopnji pod osnovno stopnjo. | Na stopnji pod osnovno stopnjo. | Na stopnji pod osnovno stopnjo. |

Stopnja

Izgovarjava

Uporaba narečja in/ali naglasa, razumljivega letalski skupnosti

Struktura

Primerne slovnične strukture in stavčni vzorci so določeni s funkcijami jezika glede na nalogo.

Besedišče

Govorne spretnosti

Razumevanje

Medsebojni vplivi

Pred- uporabniška

3

Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo vpliva prvi jezik ali regionalne različice; ti pogosto vplivajo na razumevanje.

Osnovne slovnične strukture in stavčni vzorci, povezani s predvidljivimi situacijami, niso vedno dobro nadzorovani. Napake pogosto vplivajo na pomen.

Obseg in pravilnost uporabe besedišča sta pogosto zadostna za sporazumevanje o splošnih in konkretnih temah ali temah, povezanih z delom, vendar je obseg omejen in izbira besed pogosto neprimerna. Kadar mu primanjkuje besedišča pogosto ni sposoben uspešno parafrazirati.

Sposoben je nepretrgoma govoriti, vendar je uporaba fraz in premorov pogosto neprimerna. Oklevanje ali počasnost pri govorjenju lahko onemogočita učinkovito sporazumevanje. Polnila so včasih moteča.

Razumevanje splošnih in konkretnih tem ter tem, povezanih z delom, je pogosto pravilno, če so naglas in variacije, ki se uporabljajo, razumljivi mednarodnim uporabnikom. Lahko pa pride do nerazumevanja jezikovnih ali situacijskih zapletov ali nepričakovanih obratov dogodkov.

Odzivi so včasih takojšnji, primerni in informativni. Relativno enostavno lahko prične in vzdržuje pogovor o poznanih temah in v predvidljivih situacijah. Pogosto nezadostno, kadar pride do nepričakovanih obratov dogodkov.

Osnovna

2

Na izgovorjavo, naglas, ritem in intonacijo močno vpliva prvi jezik ali regionalne različice; ti običajno vplivajo na razumevanje.

Kaže le omejen nadzor nad nekaj preprostimi, naučenimi, slovničnimi strukturami in stavčnimi vzorci.

Omejen obseg besedišča, sestavljen iz posameznih besed in naučenih fraz.

Lahko oblikuje zelo kratke, posamezne, naučene izraze, s pogostimi premori in motečo uporabo polnil, ko išče izraze in ko skuša izgovarjati manj poznane besede.

Razumevanje je omejeno na posamezne, naučene fraze, če so le-te skrbno in počasi izgovorjene.

Odzivni čas je dolg in pogosto neprimeren. Uporaba je omejena na enostavno rutinsko izmenjavo.

Začetna

1

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

Na stopnji pod osnovno stopnjo.

---

PRILOGA IV

Specifikacije za certifikate organizacij za usposabljanje

V certifikatih organizacij za usposabljanje, ki jih v skladu s to uredbo izdaja pristojni organ, se navedejo:

| (a) | pristojni organ, ki je izdal licenco; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ, ki je izdal licenco;

| (b) | kandidat (ime in naslov); |
| --- | --- |

(b)

kandidat (ime in naslov);

| (c) | vrsta usposabljanja in/ali storitev, ki so certificirane, kakor se uporablja; |
| --- | --- |

(c)

vrsta usposabljanja in/ali storitev, ki so certificirane, kakor se uporablja;

| (d) | potrdilo, da kandidat izpolnjuje zahteve iz poglavja V; |
| --- | --- |

(d)

potrdilo, da kandidat izpolnjuje zahteve iz poglavja V;

| (e) | datum izdaje in trajanje veljavnosti certifikata. |
| --- | --- |

(e)

datum izdaje in trajanje veljavnosti certifikata.

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 806/2011

z dne 10. avgusta 2011

o odobritvi aktivne snovi flukvinkonazol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 in Priloge k Odločbi Komisije 2008/934/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Flukvinkonazol je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Flukvinkonazol je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje druge in tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in vzpostavljata seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje flukvinkonazol. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje druge in tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in vzpostavljata seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam vključuje flukvinkonazol.

| (3) | V skladu s členom 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1095/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1490/2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS ter Uredbe (ES) št. 2229/2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (6) je prijavitelj v dveh mesecih po začetku veljavnosti navedene uredbe umaknil predlog za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zato je bila za nevključitev flukvinkonazola sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (7). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1095/2007 z dne 20. septembra 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1490/2002 o nadaljnjih podrobnih pravilih za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS ter Uredbe (ES) št. 2229/2004 o določitvi nadaljnjih podrobnih pravil za izvajanje četrte faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS (6) je prijavitelj v dveh mesecih po začetku veljavnosti navedene uredbe umaknil predlog za vključitev aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Zato je bila za nevključitev flukvinkonazola sprejeta Odločba Komisije 2008/934/ES z dne 5. decembra 2008 o nevključitvi nekaterih aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in o preklicu registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedene snovi (7).

| (4) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I. |
| --- | --- |

(4)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil nov zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I.

| (5) | Zahtevek je bil vložen pri Irski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil vložen pri Irski, ki je bila z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovana za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2008/934/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (6) | Irska je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 13. aprila 2010 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 25. februarja 2011 Komisiji predložila svoj sklep o flukvinkonazolu (8). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu flukvinkonazola. |
| --- | --- |

(6)

Irska je ocenila dodatne podatke, ki jih je predložil vlagatelj, in pripravila dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 13. aprila 2010 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije je Agencija 25. februarja 2011 Komisiji predložila svoj sklep o flukvinkonazolu (8). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu flukvinkonazola.

| (7) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo flukvinkonazol, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se flukvinkonazol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri. |
| --- | --- |

(7)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo flukvinkonazol, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se flukvinkonazol v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri.

| (8) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve.

| (9) | Brez poseganja v sklep, da je treba flukvinkonazol odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(9)

Brez poseganja v sklep, da je treba flukvinkonazol odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (10) | Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo. |
| --- | --- |

(10)

Pred odobritvijo je treba določiti primeren rok, da se bodo države članice in zainteresirane strani lahko pripravile na izpolnjevanje novih zahtev, ki bodo nastale z odobritvijo.

| (11) | Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flukvinkonazol. Države članice morajo veljavne registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(11)

Brez poseganja v obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1107/2009, ki izhajajo iz odobritve, in ob upoštevanju posebnega položaja, ki je nastal s prehodom od Direktive 91/414/EGS k Uredbi (ES) št. 1107/2009, je treba upoštevati naslednje. Državam članicam je treba po odobritvi omogočiti šestmesečno obdobje, da pregledajo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flukvinkonazol. Države članice morajo veljavne registracije po potrebi spremeniti, nadomestiti ali preklicati. Z odstopanjem od navedenega roka je treba določiti daljše obdobje za predložitev in oceno celotne posodobljene dokumentacije iz Priloge III za vsako fitofarmacevtsko sredstvo in za vsako nameravano uporabo po enotnih načelih iz Direktive 91/414/EGS.

| (12) | Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (9), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi. |
| --- | --- |

(12)

Izkušnje iz vključitev aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, ocenjenih na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 3600/92 z dne 11. decembra 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje prve faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (9), so pokazale, da se lahko pri razlagi obveznosti imetnikov veljavnih registracij glede dostopa do podatkov pojavijo težave. Da bi se izognili nadaljnjim težavam, se zato zdi nujno razjasniti obveznosti držav članic, zlasti obveznost, da preverijo, ali ima imetnik registracije dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje pogoje iz Priloge II k navedeni direktivi. Vendar ta razjasnitev državam članicam ali imetnikom registracij ne nalaga novih obveznosti v primerjavi z doslej sprejetimi direktivami o spremembah Priloge I k navedeni direktivi ali uredbam, s katerimi so odobrene aktivne snovi.

| (13) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (10). |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (10).

| (14) | Odločba 2008/934/ES določa nevključitev flukvinkonazola in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o flukvinkonazolu. Odločbo 2008/934/ES je zato primerno ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Odločba 2008/934/ES določa nevključitev flukvinkonazola in preklic registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo navedeno snov, do 31. decembra 2011. V Prilogi k navedeni odločbi je treba črtati vrstico o flukvinkonazolu. Odločbo 2008/934/ES je zato primerno ustrezno spremeniti.

| (15) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov flukvinkonazol, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ponovna ocena fitofarmacevtskih sredstev

1.   Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 do 30. junija 2012 po potrebi spremenijo ali prekličejo veljavne registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo flukvinkonazol kot aktivno snov.

Do navedenega datuma morajo zlasti preveriti, ali so izpolnjeni pogoji iz Priloge I k tej uredbi, z izjemo tistih iz dela B stolpca o posebnih določbah navedene priloge, in ali ima imetnik registracije dokumentacijo ali dostop do dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS v skladu s pogoji iz člena 13(1) do (4) navedene direktive ter člena 62 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 države članice znova ocenijo vsako registrirano fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje flukvinkonazol kot edino aktivno snov ali kot eno od več aktivnih snovi, vključenih v Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, in najpozneje do 31. decembra 2011 v skladu z enotnimi načeli iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 na podlagi dokumentacije, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS, in ob upoštevanju dela B stolpca o posebnih določbah Priloge I k tej uredbi ponovno ocenijo sredstvo. Na podlagi navedene ocene države članice presodijo, ali sredstvo izpolnjuje pogoje iz člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. Države članice nato:

| (a) | če sredstvo vsebuje flukvinkonazol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali |
| --- | --- |

(a)

če sredstvo vsebuje flukvinkonazol kot edino aktivno snov, najpozneje do 31. decembra 2015 po potrebi spremenijo ali prekličejo registracijo, ali

| (b) | če sredstvo vsebuje flukvinkonazol kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum. |
| --- | --- |

(b)

če sredstvo vsebuje flukvinkonazol kot eno od več aktivnih snovi, registracijo po potrebi spremenijo ali prekličejo najpozneje do 31. decembra 2015 ali do datuma, določenega za tako spremembo ali preklic v ustreznih aktih, s katerimi so bile zadevne snovi dodane v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS oziroma s katerimi so bile zadevne snovi odobrene, pri čemer se upošteva poznejši datum.

Člen 3

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 4

Spremembe Odločbe 2008/934/ES

V Prilogi k Odločbi 2008/934/ES se črta vrstica o flukvinkonazolu.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

2

(3)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

3

(4)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

4

(5)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

5

(6)  UL L 246, 21.9.2007, str. 19.

6

(7)  UL L 333, 11.12.2008, str. 11.

7

(8)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo flukvinkonazol. EFSA Journal 2011;9(5):2096. [112 str.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu

8

EFSA Journal

www.efsa.europa.eu

(9)  UL L 366, 15.12.1992, str. 10.

9

(10)  UL L 153, 11.6.2011, str. 1.

10

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| flukvinkonazol
  št. CAS 136426-54-5
  št. CIPAC 474 | 3-(2,4-dichlorophenyl)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)quinazolin-4(3H)-one | ≥ 955 g/kg | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu flukvinkonazola in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  (a) | zlasti pozorne na tveganje za izvajalce in delavce ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme; |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

flukvinkonazol

št. CAS 136426-54-5

št. CIPAC 474

3-(2,4-dichlorophenyl)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)quinazolin-4(3H)-one

≥ 955 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu flukvinkonazola in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

(a)

zlasti pozorne na tveganje za izvajalce in delavce ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme;

| (b) | zlasti pozorne na prehransko izpostavljenost potrošnikov ostankom metabolitov derivatov triazola (TDM); |
| --- | --- |

(b)

zlasti pozorne na prehransko izpostavljenost potrošnikov ostankom metabolitov derivatov triazola (TDM);

| (c) | zlasti pozorne na tveganje za ptice in sesalce. |
| --- | --- |

(c)

zlasti pozorne na tveganje za ptice in sesalce.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | ostankih metabolitov derivatov triazola (TDM) v primarnih kmetijskih rastlinah, kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, in proizvodih živalskega izvora; |
| --- | --- |

1.

ostankih metabolitov derivatov triazola (TDM) v primarnih kmetijskih rastlinah, kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, in proizvodih živalskega izvora;

| 2. | prispevku morebitnih ostankov metabolita diona v kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, k skupni izpostavljenosti potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

prispevku morebitnih ostankov metabolita diona v kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, k skupni izpostavljenosti potrošnikov;

| 3. | akutnem tveganju za žužkojede sesalce; |
| --- | --- |

3.

akutnem tveganju za žužkojede sesalce;

| 4. | dolgoročnem tveganju za žužkojede in rastlinojede ptice in sesalce; |
| --- | --- |

4.

dolgoročnem tveganju za žužkojede in rastlinojede ptice in sesalce;

| 5. | tveganju za sesalce, ki se hranijo z deževniki; |
| --- | --- |

5.

tveganju za sesalce, ki se hranijo z deževniki;

| 6. | potencialnih motnjah endokrinega sistema v vodnih organizmih (študija o celovitem življenjskem ciklu rib). |
| --- | --- |

6.

potencialnih motnjah endokrinega sistema v vodnih organizmih (študija o celovitem življenjskem ciklu rib).

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji take informacije predloži do 31. decembra 2013.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Številka | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | flukvinkonazol
  št. CAS 136426-54-5
  št. CIPAC 474 | 3-(2,4-dichlorophenyl)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)quinazolin-4(3H)-one | ≥ 955 g/kg | 1. januar 2012 | 31. december 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu flukvinkonazola in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  (a) | zlasti pozorne na tveganje za izvajalce in delavce ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme; |

Številka

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„14

flukvinkonazol

št. CAS 136426-54-5

št. CIPAC 474

3-(2,4-dichlorophenyl)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4-triazol-1-yl)quinazolin-4(3H)-one

≥ 955 g/kg

1. januar 2012

31. december 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu flukvinkonazola in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

(a)

zlasti pozorne na tveganje za izvajalce in delavce ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme;

| (b) | zlasti pozorne na prehransko izpostavljenost potrošnikov ostankom metabolita derivatov triazola (TDM); |
| --- | --- |

(b)

zlasti pozorne na prehransko izpostavljenost potrošnikov ostankom metabolita derivatov triazola (TDM);

| (c) | zlasti pozorne na tveganje za ptice in sesalce. |
| --- | --- |

(c)

zlasti pozorne na tveganje za ptice in sesalce.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj predloži potrditvene informacije o:

| 1. | ostankih metabolita derivatov triazola (TDM) v primarnih kmetijskih rastlinah, kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, in proizvodih živalskega izvora; |
| --- | --- |

1.

ostankih metabolita derivatov triazola (TDM) v primarnih kmetijskih rastlinah, kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, in proizvodih živalskega izvora;

| 2. | prispevku morebitnih ostankov metabolita diona v kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, k skupni izpostavljenosti potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

prispevku morebitnih ostankov metabolita diona v kmetijskih rastlinah, ki sledijo v kolobarju, k skupni izpostavljenosti potrošnikov;

| 3. | akutnem tveganju za žužkojede sesalce; |
| --- | --- |

3.

akutnem tveganju za žužkojede sesalce;

| 4. | dolgoročnem tveganju za žužkojede in rastlinojede ptice in sesalce; |
| --- | --- |

4.

dolgoročnem tveganju za žužkojede in rastlinojede ptice in sesalce;

| 5. | tveganju za sesalce, ki se hranijo z deževniki; |
| --- | --- |

5.

tveganju za sesalce, ki se hranijo z deževniki;

| 6. | potencialnih motnjah endokrinega sistema v vodnih organizmih (študija o celovitem življenjskem ciklu rib). |
| --- | --- |

6.

potencialnih motnjah endokrinega sistema v vodnih organizmih (študija o celovitem življenjskem ciklu rib).

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji take informacije predloži do 31. decembra 2013.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/44

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 807/2011

z dne 10. avgusta 2011

o odobritvi aktivne snovi triazoksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) in člena 78(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Triazoksid je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 80(1)(c) Uredbe (ES) št. 1107/2009 in ob upoštevanju postopka in pogojev za odobritev se mora uporabljati Direktiva Sveta 91/414/EGS (2) za aktivne snovi, za katere je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 33/2008 (3). Triazoksid je aktivna snov, za katero je bilo ugotovljeno, da je dokumentacija popolna v skladu z navedeno uredbo.

| (2) | Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval triazoksid. Z Odločbo Komisije 2009/860/ES (6) je bilo sklenjeno, da se triazoksid ne vključi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Uredbi Komisije (ES) št. 451/2000 (4) in (ES) št. 1490/2002 (5) določata podrobna pravila za izvajanje tretje faze delovnega programa iz člena 8(2) Direktive 91/414/EGS in seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi možne vključitve v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. Navedeni seznam je vključeval triazoksid. Z Odločbo Komisije 2009/860/ES (6) je bilo sklenjeno, da se triazoksid ne vključi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I. |
| --- | --- |

(3)

Prvotni prijavitelj (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS vložil zahtevek za uporabo pospešenega postopka iz členov 14 do 19 Uredbe (ES) št. 33/2008 o podrobnih pravilih za izvajanje Direktive 91/414/EGS glede rednega in pospešenega postopka za oceno aktivnih snovi, ki so bile del programa dela iz člena 8(2) navedene direktive, vendar niso bile vključene v Prilogo I.

| (4) | Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2009/860/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je bil vložen pri Združenem kraljestvu, ki je bilo z Uredbo (ES) št. 1490/2002 imenovano za državo članico poročevalko. Rok za pospešeni postopek je bil upoštevan. Specifikacija aktivne snovi in podprte uporabe so enake kot v Odločbi 2009/860/ES. Navedeni zahtevek je tudi v skladu z ostalimi vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz člena 15 Uredbe (ES) št. 33/2008.

| (5) | Združeno kraljestvo je ocenilo nove informacije in podatke, ki jih je predložil vlagatelj, ter pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 10. junija 2010 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo je ocenilo nove informacije in podatke, ki jih je predložil vlagatelj, ter pripravilo dodatno poročilo. Navedeno poročilo je 10. junija 2010 predložilo Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (6) | Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije so dodatno poročilo pregledali strokovnjaki držav članic in Agencije. Agencija je 15. februarja 2011 Komisiji predložila sklep o triazoksidu (7). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu triazoksida. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je dodatno poročilo poslala v presojo drugim državam članicam in vlagatelju ter prejete pripombe posredovala Komisiji. V skladu s členom 20(1) Uredbe (ES) št. 33/2008 in na zahtevo Komisije so dodatno poročilo pregledali strokovnjaki držav članic in Agencije. Agencija je 15. februarja 2011 Komisiji predložila sklep o triazoksidu (7). Države članice in Komisija so osnutek poročila o oceni, dodatno poročilo in sklep Agencije pregledale v Stalnem odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 17. junija 2011 v obliki poročila Komisije o pregledu triazoksida.

| (7) | V dodatnem poročilu države članice poročevalke in novem sklepu Agencije so bili analizirani razlogi za nevključitev. Navedeni razlog je bil zlasti, da ni bilo možno izvesti zanesljive ocene tveganja za potrošnike, saj so manjkali podatki za določitev narave ostankov v rastlinskih proizvodih in morebitnem prenosu ostankov v živalske proizvode. |
| --- | --- |

(7)

V dodatnem poročilu države članice poročevalke in novem sklepu Agencije so bili analizirani razlogi za nevključitev. Navedeni razlog je bil zlasti, da ni bilo možno izvesti zanesljive ocene tveganja za potrošnike, saj so manjkali podatki za določitev narave ostankov v rastlinskih proizvodih in morebitnem prenosu ostankov v živalske proizvode.

| (8) | Novi podatki, ki jih je predložil vlagatelj, kažejo, da se izpostavljenost potrošnikov lahko šteje za sprejemljivo. |
| --- | --- |

(8)

Novi podatki, ki jih je predložil vlagatelj, kažejo, da se izpostavljenost potrošnikov lahko šteje za sprejemljivo.

| (9) | Zato se na podlagi dodatnih informacij, ki jih predloži vlagatelj, lahko izločijo posebni pomisleki, ki so bili razlog za nevključitev. Drugih odprtih znanstvenih vprašanj ni bilo. |
| --- | --- |

(9)

Zato se na podlagi dodatnih informacij, ki jih predloži vlagatelj, lahko izločijo posebni pomisleki, ki so bili razlog za nevključitev. Drugih odprtih znanstvenih vprašanj ni bilo.

| (10) | Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo triazoksid, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se triazoksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri. |
| --- | --- |

(10)

Različne preiskave so pokazale, da se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo triazoksid, lahko pričakuje, da bodo na splošno izpolnjevala zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z uporabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato je primerno, da se triazoksid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 odobri.

| (11) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi s členom 6 Uredbe in glede na trenutno znanstveno in tehnično stanje pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve.

| (12) | Brez poseganja v sklep, da je treba triazoksid odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave. |
| --- | --- |

(12)

Brez poseganja v sklep, da je treba triazoksid odobriti, je še zlasti primerno zahtevati dodatne podatke potrditvene narave.

| (13) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (8). |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (8).

| (14) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov triazoksid, kot je opredeljena v Prilogi I, je odobrena v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

2

(3)  UL L 15, 18.1.2008, str. 5.

3

(4)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

4

(5)  UL L 224, 21.8.2002, str. 23.

5

(6)  UL L 314, 1.12.2009, str. 81.

6

(7)  Evropska agencija za varnost hrane; Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov za aktivno snov triazoksid. EFSA Journal 2011;9(3): 86 str.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

7

EFSA Journal

(8)  UL L 153, 11.6.2011, str. 1.

8

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| triazoksid
  št. CAS 72459-58-6
  št. CIPAC 729 | 7-chloro-3-imidazol-1-yl-1,2,4-benzotriazine 1-oxide | ≥ 970 g/kg
  nečistoča:
  toluen: ne več kot 3 g/kg | 1. oktober 2011 | 30. september 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid za tretiranje semen.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu triazoksida in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  (a) | zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme; |

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

triazoksid

št. CAS 72459-58-6

št. CIPAC 729

7-chloro-3-imidazol-1-yl-1,2,4-benzotriazine 1-oxide

≥ 970 g/kg

nečistoča:

toluen: ne več kot 3 g/kg

1. oktober 2011

30. september 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid za tretiranje semen.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu triazoksida in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

(a)

zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme;

| (b) | zlasti pozorne na tveganje za semenojede ptice in zagotovijo, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(b)

zlasti pozorne na tveganje za semenojede ptice in zagotovijo, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji do 30. septembra 2013 predloži potrditvene informacije o dolgoročnem tveganju za semenojede sesalce.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime, identifikacijske številke | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „17 | triazoksid
  št. CAS 72459-58-6
  št. CIPAC 729 | 7-chloro-3-imidazol-1-yl-1,2,4-benzotriazine 1-oxide | ≥ 970 g/kg
  nečistoča:
  toluen: ne več kot 3 g/kg | 1. oktober 2011 | 30. september 2021 | DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid za tretiranje semen.
  DEL B
  Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu triazoksida in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.
  V tej celoviti oceni so države članice:






  (a) | zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme; |

Št.

Splošno ime, identifikacijske številke

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„17

triazoksid

št. CAS 72459-58-6

št. CIPAC 729

7-chloro-3-imidazol-1-yl-1,2,4-benzotriazine 1-oxide

≥ 970 g/kg

nečistoča:

toluen: ne več kot 3 g/kg

1. oktober 2011

30. september 2021

DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid za tretiranje semen.

DEL B

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu triazoksida in zlasti dodatka I in II h končni različici poročila, ki jo je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil 17. junija 2011.

V tej celoviti oceni so države članice:

(a)

zlasti pozorne na zaščito izvajalcev in delavcev ter zagotovijo, da je v pogojih uporabe po potrebi predpisana uporaba ustrezne osebne zaščitne opreme;

| (b) | zlasti pozorne na tveganje za semenojede ptice in zagotovijo, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

(b)

zlasti pozorne na tveganje za semenojede ptice in zagotovijo, da pogoji registracije vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji do 30. septembra 2013 predloži potrditvene informacije o dolgoročnem tveganju za semenojede sesalce.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/48

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 808/2011

z dne 10. avgusta 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. avgusta 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/50

---

SKLEP SVETA 2011/499/SZVP

z dne 1. avgusta 2011

o spremembah in podaljšanju veljavnosti Sklepa 2010/450/SZVP o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28, člena 31(2) in člena 33 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 11. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/450/SZVP (1) o imenovanju ge. Rosalind MARSDEN za posebno predstavnico Evropske unije (PPEU) za Sudan, od 1. septembra 2010 do 31. avgusta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 11. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/450/SZVP (1) o imenovanju ge. Rosalind MARSDEN za posebno predstavnico Evropske unije (PPEU) za Sudan, od 1. septembra 2010 do 31. avgusta 2011.

| (2) | Republika Južni Sudan je 9. julija 2011 razglasila neodvisnost, zato PPEU od takrat pokriva dve neodvisni državi. |
| --- | --- |

(2)

Republika Južni Sudan je 9. julija 2011 razglasila neodvisnost, zato PPEU od takrat pokriva dve neodvisni državi.

| (3) | Go. Rosalind MARSDEN bi bilo treba imenovati za PPEU za Republiko Sudan in Republiko Južni Sudan za obdobje od 9. julija 2011 do 30. junija 2012. Zato bi bilo treba spremeniti in podaljšati Sklep 2010/450/SZVP. |
| --- | --- |

(3)

Go. Rosalind MARSDEN bi bilo treba imenovati za PPEU za Republiko Sudan in Republiko Južni Sudan za obdobje od 9. julija 2011 do 30. junija 2012. Zato bi bilo treba spremeniti in podaljšati Sklep 2010/450/SZVP.

| (4) | PPEU bo svoj mandat opravljala v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(4)

PPEU bo svoj mandat opravljala v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2010/450/SZVP se spremeni, kot sledi:

| 1. | naslov sklepa se nadomesti z naslednjim naslovom: |
| --- | --- |

1.

naslov sklepa se nadomesti z naslednjim naslovom:

| 2. | členi 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 1
  Posebni predstavnik Evropske unije
  Ga. Rosalind MARSDEN je imenovana za posebno predstavnico Evropske unije (PPEU) za Republiko Sudan (‚Sudan‘) in Republiko Južni Sudan (‚Južni Sudan‘) od 9. julija 2011 do 30. junija 2012. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
  Člen 2
  Politični cilji
  Mandat PPEU temelji na političnih ciljih Evropske unije (v nadaljevanju besedila: Unija ali EU) v zvezi s Sudanom in Južnim Sudanom, sodelovanju s sudanskimi stranmi, Afriško unijo (AU) in Združenimi narodi (ZN) ter drugimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi, da se doseže miren soobstoj Sudana in Južnega Sudana po izteku celovitega mirovnega sporazuma (CPA) in razglasitvi neodvisnosti Južnega Sudana dne 9. julija 2011. Med politične cilje Unije sodi dejavno prispevanje k rešitvi morebitnih nerešenih vprašanj v okviru celovitega mirovnega sporazuma in po njem ter pomoč stranem pri izvajanju dogovorov, podpiranje prizadevanj za stabilizacijo razmer na nestabilnem mejnem območju med severom in jugom, spodbujanje vzpostavljanja institucij in utrjevanje stabilnosti, varnosti in razvoja Južnega Sudana, iskanje politične rešitve konflikta v Darfurju, spodbujanje demokratičnega upravljanja, odgovornosti in spoštovanja človekovih pravic, med drugim s sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ohranitev prizadevanj v vzhodnem Sudanu in izboljšanje dostopa za humanitarne organizacije v celotnem Sudanu in Južnem Sudanu.
  Poleg tega mandat PPEU temelji na političnih ciljih Unije za pomoč pri zmanjšanju in odpravi groženj, ki jo za stabilnost Južnega Sudana in širše regije predstavlja Gospodova odporniška vojska (LRA).
  Člen 3
  Naloge
  1.   Da bi se dosegli politični cilji, ima PPEU naslednje naloge:






  (a) | vzdrževanje stikov z vlado Sudana, vlado Južnega Sudana, sudanskimi in južno-sudanskimi političnimi strankami, oboroženimi gibanji v Darfurju ter civilno družbo in nevladnimi organizacijami, da se dosežejo politični cilji Unije; |
| --- | --- | --- |

2.

členi 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Ga. Rosalind MARSDEN je imenovana za posebno predstavnico Evropske unije (PPEU) za Republiko Sudan (‚Sudan‘) in Republiko Južni Sudan (‚Južni Sudan‘) od 9. julija 2011 do 30. junija 2012. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).

Člen 2

Politični cilji

Mandat PPEU temelji na političnih ciljih Evropske unije (v nadaljevanju besedila: Unija ali EU) v zvezi s Sudanom in Južnim Sudanom, sodelovanju s sudanskimi stranmi, Afriško unijo (AU) in Združenimi narodi (ZN) ter drugimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi, da se doseže miren soobstoj Sudana in Južnega Sudana po izteku celovitega mirovnega sporazuma (CPA) in razglasitvi neodvisnosti Južnega Sudana dne 9. julija 2011. Med politične cilje Unije sodi dejavno prispevanje k rešitvi morebitnih nerešenih vprašanj v okviru celovitega mirovnega sporazuma in po njem ter pomoč stranem pri izvajanju dogovorov, podpiranje prizadevanj za stabilizacijo razmer na nestabilnem mejnem območju med severom in jugom, spodbujanje vzpostavljanja institucij in utrjevanje stabilnosti, varnosti in razvoja Južnega Sudana, iskanje politične rešitve konflikta v Darfurju, spodbujanje demokratičnega upravljanja, odgovornosti in spoštovanja človekovih pravic, med drugim s sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ohranitev prizadevanj v vzhodnem Sudanu in izboljšanje dostopa za humanitarne organizacije v celotnem Sudanu in Južnem Sudanu.

Poleg tega mandat PPEU temelji na političnih ciljih Unije za pomoč pri zmanjšanju in odpravi groženj, ki jo za stabilnost Južnega Sudana in širše regije predstavlja Gospodova odporniška vojska (LRA).

Člen 3

Naloge

1.   Da bi se dosegli politični cilji, ima PPEU naslednje naloge:

(a)

vzdrževanje stikov z vlado Sudana, vlado Južnega Sudana, sudanskimi in južno-sudanskimi političnimi strankami, oboroženimi gibanji v Darfurju ter civilno družbo in nevladnimi organizacijami, da se dosežejo politični cilji Unije;

| (b) | vzdrževanje tesnih stikov z ZN, AU in zlasti z njeno izvedbeno skupino za Sudan na visoki ravni (AUHIP), Ligo arabskih držav, Medvladno agencijo za razvoj ter drugimi ključnimi regionalnimi in mednarodnimi interesnimi skupinami, vključno s posebnim odposlancem ZN; |
| --- | --- |

(b)

vzdrževanje tesnih stikov z ZN, AU in zlasti z njeno izvedbeno skupino za Sudan na visoki ravni (AUHIP), Ligo arabskih držav, Medvladno agencijo za razvoj ter drugimi ključnimi regionalnimi in mednarodnimi interesnimi skupinami, vključno s posebnim odposlancem ZN;

| (c) | sodelovanje v ustreznih mednarodnih in javnih forumih zaradi spodbujanja političnih ciljev Unije in usklajevanja mednarodnih prizadevanj v zvezi s Sudanom; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje v ustreznih mednarodnih in javnih forumih zaradi spodbujanja političnih ciljev Unije in usklajevanja mednarodnih prizadevanj v zvezi s Sudanom;

| (d) | prispevanje k mednarodnim prizadevanjem za celovit, vključujoč in trajni mirovni sporazum za Darfur, ob tesnem sodelovanju z ZN, AU, vlado Katarja in drugimi mednarodnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k mednarodnim prizadevanjem za celovit, vključujoč in trajni mirovni sporazum za Darfur, ob tesnem sodelovanju z ZN, AU, vlado Katarja in drugimi mednarodnimi zainteresiranimi stranmi;

| (e) | spodbujanje spoštovanja človekovih pravic z ohranjanjem rednih stikov z ustreznimi organi v Sudanu in Južnem Sudanu, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja za človekove pravice in opazovalci človekovih pravic, ki so dejavni v regiji; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje spoštovanja človekovih pravic z ohranjanjem rednih stikov z ustreznimi organi v Sudanu in Južnem Sudanu, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja za človekove pravice in opazovalci človekovih pravic, ki so dejavni v regiji;

| (f) | prispevanje k izvajanju politike Unije o človekovih pravicah, vključno s smernicami Unije o človekovih pravicah in zlasti s smernicami Unije o otrocih v oboroženih spopadih, o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, ter politike Unije glede na Resolucijo Varnostnega sveta ZN (RVSZN) 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(f)

prispevanje k izvajanju politike Unije o človekovih pravicah, vključno s smernicami Unije o človekovih pravicah in zlasti s smernicami Unije o otrocih v oboroženih spopadih, o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, ter politike Unije glede na Resolucijo Varnostnega sveta ZN (RVSZN) 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem;

| (g) | dejavno prispevanje k izvajanju celovitega pristopa Unije k Sudanu in Južnem Sudanu, kakor je bil dogovorjen na seji Sveta za zunanje zadeve 20. junija 2011; |
| --- | --- |

(g)

dejavno prispevanje k izvajanju celovitega pristopa Unije k Sudanu in Južnem Sudanu, kakor je bil dogovorjen na seji Sveta za zunanje zadeve 20. junija 2011;

| (h) | nadzorovanje in usklajevanje prizadevanj Unije z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi za podpiranje prizadevanj za zmanjšanje in odpravo groženj, ki jo za civiliste in stabilnost v Južnem Sudanu in širši regiji predstavlja LRA. |
| --- | --- |

(h)

nadzorovanje in usklajevanje prizadevanj Unije z vsemi zadevnimi zainteresiranimi stranmi za podpiranje prizadevanj za zmanjšanje in odpravo groženj, ki jo za civiliste in stabilnost v Južnem Sudanu in širši regiji predstavlja LRA.

2.   Z namenom izpolnjevanja svojih nalog PPEU med drugim:

| (a) | svetuje in poroča o opredelitvi stališč Unije v mednarodnih forumih, s tem pa proaktivno spodbuja in utrjuje dosledno politiko Unije do Sudana in Južnega Sudana; |
| --- | --- |

(a)

svetuje in poroča o opredelitvi stališč Unije v mednarodnih forumih, s tem pa proaktivno spodbuja in utrjuje dosledno politiko Unije do Sudana in Južnega Sudana;

| (b) | ohranja pregled nad vsemi dejavnostmi Unije ter tesno sodeluje z delegacijama Unije v Kartumu in Jubi ter delegacijama Unije pri AU v Adis Abebi in pri ZN v New Yorku; |
| --- | --- |

(b)

ohranja pregled nad vsemi dejavnostmi Unije ter tesno sodeluje z delegacijama Unije v Kartumu in Jubi ter delegacijama Unije pri AU v Adis Abebi in pri ZN v New Yorku;

| (c) | podpira politične procese in dejavnosti, povezane z reševanjem morebitnih vprašanj v okviru celovitega mirovnega sporazuma in po njem, pomaga stranem pri izvajanju dogovorov ter podpira prizadevanja za razvoj institucij v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

(c)

podpira politične procese in dejavnosti, povezane z reševanjem morebitnih vprašanj v okviru celovitega mirovnega sporazuma in po njem, pomaga stranem pri izvajanju dogovorov ter podpira prizadevanja za razvoj institucij v Južnem Sudanu;

| (d) | prispeva k izvajanju politike Unije o človekovih pravicah, vključno s smernicami Unije o človekovih pravicah in zlasti s smernicami Unije o otrocih v oboroženih spopadih, o nasilju nad ženskami in dekleti, boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, ter politike Unije glede RVSZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju v zvezi s tem, ter |
| --- | --- |

(d)

prispeva k izvajanju politike Unije o človekovih pravicah, vključno s smernicami Unije o človekovih pravicah in zlasti s smernicami Unije o otrocih v oboroženih spopadih, o nasilju nad ženskami in dekleti, boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, ter politike Unije glede RVSZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju v zvezi s tem, ter

| (e) | spremlja, kako sudanske in južno-sudanske strani spoštujejo ustrezne RVSZN, zlasti 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), ter o tem poroča.“; |
| --- | --- |

(e)

spremlja, kako sudanske in južno-sudanske strani spoštujejo ustrezne RVSZN, zlasti 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009), 1919 (2010), ter o tem poroča.“;

| 3. | v členu 4 se doda naslednji odstavek:
  „3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD).“; |
| --- | --- |

3.

v členu 4 se doda naslednji odstavek:

„3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD).“;

| 4. | člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Referenčni finančni znesek 1 820 000 EUR za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 30. junija 2012, se poveča za 955 000 EUR.“; |
| --- | --- |

4.

člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek 1 820 000 EUR za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 30. junija 2012, se poveča za 955 000 EUR.“;

| 5. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  Vzpostavitev in sestava ekipe
  1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovorna za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
  2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica, institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko začasno dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
  3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice, institucije Unije ali ESZD, ki ga je začasno dodelila, ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.
  4.   V Bruslju, Kartumu in Jubi se ohranijo uradi PPEU s potrebnim političnim, upravnim in logističnim podpornim osebjem.“; |
| --- | --- |

5.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Vzpostavitev in sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovorna za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica, institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko začasno dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.

3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice, institucije Unije ali ESZD, ki ga je začasno dodelila, ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.

4.   V Bruslju, Kartumu in Jubi se ohranijo uradi PPEU s potrebnim političnim, upravnim in logističnim podpornim osebjem.“;

| 6. | člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8
  Varovanje tajnih podatkov EU
  PPEU in člani njene ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, določene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2). |
| --- | --- |

6.

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Varovanje tajnih podatkov EU

PPEU in člani njene ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, določene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2).

| 7. | člen 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10
  Varnost
  V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžena, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njeno neposredno pristojnostjo, zlasti z:






  (a) | vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije, ki vključuje ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, ter obvladovanja primerov ogrožanja varnosti, in ki vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžena, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njeno neposredno pristojnostjo, zlasti z:

(a)

vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije, ki vključuje ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, ter obvladovanja primerov ogrožanja varnosti, in ki vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

| (c) | zagotavljanjem, da so vsi člani njene ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za območje misije; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem, da so vsi člani njene ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za območje misije;

| (d) | zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa se redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.“; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa se redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.“;

| 8. | člen 11(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   PPEU redno poroča PVO o razmerah v Darfurju in razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu.“; |
| --- | --- |

8.

člen 11(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   PPEU redno poroča PVO o razmerah v Darfurju in razmerah v Sudanu in Južnem Sudanu.“;

| 9. | člen 12(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije, med drugim v Kartumu, Jubi, Adis Abebi in New Yorku, ter vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.“; |
| --- | --- |

9.

člen 12(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije, med drugim v Kartumu, Jubi, Adis Abebi in New Yorku, ter vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.“;

| 10. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Pregled
  Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverja. PPEU predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku do konca meseca januarja 2012 kakor tudi izčrpno poročilo o izvedbi nalog v okviru mandata ob njegovem izteku.“. |
| --- | --- |

10.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverja. PPEU predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku do konca meseca januarja 2012 kakor tudi izčrpno poročilo o izvedbi nalog v okviru mandata ob njegovem izteku.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 9. julija 2011.

V Bruslju, 1. avgusta 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 211, 12.8.2010, str. 42.

1

(2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.“;

2

---

| 11.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/53

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA 2011/500/SZVP

z dne 10. avgusta 2011

o izvajanju Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/137/SZVP z dne 28. februarja 2011 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji (1) in zlasti člena 8(2) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 28. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 28. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji.

| (2) | Glede na resnost razmer v Libiji bi bilo treba na seznam oseb in subjektov iz Priloge IV k Sklepu 2011/137/SZVP, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodati še dva subjekta – |
| --- | --- |

(2)

Glede na resnost razmer v Libiji bi bilo treba na seznam oseb in subjektov iz Priloge IV k Sklepu 2011/137/SZVP, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodati še dva subjekta –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Subjekta, navedena v Prilogi k temu sklepu, se dodata na seznam iz Priloge IV k Sklepu 2011/137/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 10. avgusta 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

1

---

PRILOGA

Subjekti iz člena 1

| | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete | Razlogi | Datum uvrstitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company (Naftna družba Al-Sharara)
  (alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Okrožje Al-Saqa, poleg mošeje al-Saqa, Tripoli, Libija |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Faks: +218 21362 2161 |

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete

Razlogi

Datum uvrstitve na seznam

1.

Al-Sharara Oil Services Company (Naftna družba Al-Sharara)

(alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Okrožje Al-Saqa, poleg mošeje al-Saqa, Tripoli, Libija

Tel: +218 21362 2163

Faks: +218 21362 2161

Subjekt, ki deluje v imenu ali pod vodstvom Gadafijevega režima.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC) (Organizacija za razvoj upravnih središč)

www.odac-libya.com

Subjekt, ki deluje v imenu ali pod vodstvom Gadafijevega režima in morebitni vir financiranja režima. ODAC je sodeloval pri več tisoč infrastrukturnih projektih, ki jih financira vlada.

10.8.2011

---