# Eiropas Savienības L 195/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.195.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 195 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 27. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.195.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 195

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 27. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/464/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu | 1 |
| | | 2011/465/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs), ar ko groza atbilstošos pasākumus, kas noteikti ar Lēmumu 2009/618/EK par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, un par minētā lēmuma atcelšanu | 2 |
| | | 2011/466/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu | 5 |
| | | 2011/467/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) aizstāšanu | 7 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 729/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā | 24 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 730/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI, VII un XII zonā | 26 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 731/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Amatriciano (AĢIN)) | 28 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 732/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Feldkieker (AĢIN)) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 733/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kołocz śląski/kołacz śląski (AĢIN)) | 32 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 734/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ACVN)) | 34 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 735/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Stracke (AĢIN)) | 36 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 736/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko apstiprina darbīgo vielu fluroksipīru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 737/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu | 42 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 738/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2011/71/ES (2011. gada 26. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu kreozotu (
  1
  ) | 46 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/468/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) | 52 |
| | | 2011/469/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas) | 53 |
| | | 2011/470/ES |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium no Beļģijas) | 54 |
| | | 2011/471/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 14. decembris) par valsts atbalstu C 38/05 (ex NN 52/04), ko Vācija piešķīra Biria grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8289)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par to, lai Portugāle sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu | 71 |
| | * | Padomes Lēmums 2011/473/KĀDP (2011. gada 25. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) | 72 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/464/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu

1

2011/465/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 18. jūlijs), ar ko groza atbilstošos pasākumus, kas noteikti ar Lēmumu 2009/618/EK par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, un par minētā lēmuma atcelšanu

2

2011/466/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu

5

2011/467/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) aizstāšanu

7

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 729/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā

24

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 730/2011 (2011. gada 20. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI, VII un XII zonā

26

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 731/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Amatriciano (AĢIN))

Prosciutto Amatriciano

28

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 732/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Feldkieker (AĢIN))

Göttinger Feldkieker

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 733/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kołocz śląski/kołacz śląski (AĢIN))

Kołocz śląski/kołacz śląski

32

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 734/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ACVN))

Αρνάκι Ελασσόνας

Arnaki Elassonas

34

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 735/2011 (2011. gada 22. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Stracke (AĢIN))

Göttinger Stracke

36

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 736/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko apstiprina darbīgo vielu fluroksipīru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

37

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 737/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu

42

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 738/2011 (2011. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2011/71/ES (2011. gada 26. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu kreozotu (
  1
  )

1

46

LĒMUMI

2011/468/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas)

Odense Steel Shipyard

52

2011/469/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas)

LM Glasfiber

53

2011/470/ES

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium no Beļģijas)

General Motors Belgium

54

2011/471/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 14. decembris) par valsts atbalstu C 38/05 (ex NN 52/04), ko Vācija piešķīra Biria grupai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8289)

   (
  1
  )

Biria

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8289)

1

55

2011/472/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 19. jūlijs) par to, lai Portugāle sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

71

*

Padomes Lēmums 2011/473/KĀDP (2011. gada 25. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)

EUPOL AFGHANISTAN

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 18. jūlijs)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu

(2011/464/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (1) (“Savstarpējās atzīšanas nolīgums”) stājās spēkā 1999. gada 1. janvārī (2). |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (1) (“Savstarpējās atzīšanas nolīgums”) stājās spēkā 1999. gada 1. janvārī (2).

| (2) | Padome 2002. gada 8. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Jaunzēlandi par grozījumiem Savstarpējās atzīšanas nolīgumā. Briselē 2009. gada 29. jūnijā parafējot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (“nolīgums”), sarunas tika sekmīgi pabeigtas. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2002. gada 8. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Jaunzēlandi par grozījumiem Savstarpējās atzīšanas nolīgumā. Briselē 2009. gada 29. jūnijā parafējot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (“nolīgums”), sarunas tika sekmīgi pabeigtas.

| (3) | Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

| (4) | Nolīgums būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi saistībā ar atbilstības novērtējumu (“nolīgums”), ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (3).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 229, 17.8.1998., 62. lpp.

1

(2)  OV L 5, 9.1.1999., 74. lpp.

2

(3)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

3

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/2

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 18. jūlijs),

ar ko groza atbilstošos pasākumus, kas noteikti ar Lēmumu 2009/618/EK par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, un par minētā lēmuma atcelšanu

(2011/465/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Vagadugu, Burkinafaso, 2010. gada 22. jūnijā (2) (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

vienojusies ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos,

tā kā:

| (1) | Gvinejas Republika ir sasniegusi progresu to saistību īstenošanā, kas ir priekšnosacījums atbilstošo pasākumu atcelšanai un kas aprakstītas vēstulē Padomes Lēmuma 2009/618/EK (2009. gada 27. jūlijs) par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu (4) pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Gvinejas Republika ir sasniegusi progresu to saistību īstenošanā, kas ir priekšnosacījums atbilstošo pasākumu atcelšanai un kas aprakstītas vēstulē Padomes Lēmuma 2009/618/EK (2009. gada 27. jūlijs) par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu (4) pielikumā.

| (2) | Gvinejas Republika ir guvusi rezultātus pārejas procesā, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību un ieviestu demokrātisku režīmu, jo īpaši tāpēc, ka ir iecelts brīvās un pārredzamās prezidenta vēlēšanās ievēlēts prezidents un ir iecelta civiliedzīvotāju veidota valdība. |
| --- | --- |

(2)

Gvinejas Republika ir guvusi rezultātus pārejas procesā, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību un ieviestu demokrātisku režīmu, jo īpaši tāpēc, ka ir iecelts brīvās un pārredzamās prezidenta vēlēšanās ievēlēts prezidents un ir iecelta civiliedzīvotāju veidota valdība.

| (3) | Prezidenta vēlēšanu rīkošana un jauna prezidenta iecelšana ir pēdējā atsauces punkta, kas noteikts vēstulē Lēmuma 2009/618/EK pielikumā, daļēja īstenošana. |
| --- | --- |

(3)

Prezidenta vēlēšanu rīkošana un jauna prezidenta iecelšana ir pēdējā atsauces punkta, kas noteikts vēstulē Lēmuma 2009/618/EK pielikumā, daļēja īstenošana.

| (4) | Ceturtais un pēdējais atsauces punkts, kas iezīmē pārejas posma beigas, netiks sasniegts 2011. gada 27. jūlijā – Lēmuma 2009/618/EK darbības beigu datumā. |
| --- | --- |

(4)

Ceturtais un pēdējais atsauces punkts, kas iezīmē pārejas posma beigas, netiks sasniegts 2011. gada 27. jūlijā – Lēmuma 2009/618/EK darbības beigu datumā.

| (5) | Tādējādi, ņemot vērā progresu, kas sasniegts konstitucionālās kārtības atjaunošanā, būtu jāatjaunina atbilstošie pasākumi sasniegtā progresa saglabāšanai un jāatceļ Lēmums 2009/618/EK, |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi, ņemot vērā progresu, kas sasniegts konstitucionālās kārtības atjaunošanā, būtu jāatjaunina atbilstošie pasākumi sasniegtā progresa saglabāšanai un jāatceļ Lēmums 2009/618/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbilstošos pasākumus, kas paredzēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā, precizē šā lēmuma pielikumā pievienotajā vēstulē.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2009/618/EK.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas ir spēkā līdz 2012. gada 19. jūlijam.

To pārskata aptuveni pēc sešiem mēnešiem, vajadzības gadījumā pamatojoties uz Eiropas Savienības misijas uz vietas secinājumiem.

Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

3

(4)  OV L 214, 19.8.2009., 34. lpp.

4

---

PIELIKUMS

VĒSTULES PROJEKTS

Godātais prezidenta kungs!

Godātais premjerministra kungs!

Eiropas Savienība pozitīvi novērtē progresu, ko Gvinejas Republika sasniegusi, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību, jo īpaši pēc tam, kad mierīgā ceļā 2010. gadā noslēdzās prezidenta vēlēšanas un ir iecelts likumīgs prezidents un iecelta civiliedzīvotāju veidota valdība. Prezidenta vēlēšanas, kas tikko noslēdzās, bija pirmās patiesi atklātās un konkurējošās vēlēšanas kopš Gvinejas Republikas neatkarības iegūšanas, un tās iezīmēja būtisku posmu demokrātiskās leģitimitātes atjaunošanā.

Jūs tagad atrodaties milzīga uzdevuma priekšā – virzīt savu valsti uz stabilitātes un ekonomiskās izaugsmes ceļa, un jūs esat uzņēmušies šo lomu, liekot pieņemt vērienīgu reformu programmu. Apzinoties ekonomiskās un sociālās grūtības, ar kurām saskaras Gvinejas Republika, un lai jūs atbalstītu šajā pēdējā, taču nozīmīgā politiskās pārejas posmā, Eiropas Savienības Padome ir nolēmusi pārskatīt nosacījumus, kas attiecas uz Eiropas Savienības un Gvinejas Republikas sadarbības atsākšanas pēdējo posmu, proti, Valsts stratēģijas dokumenta un Nacionālās indikatīvās programmas (DSP/PIN) 10. Eiropas attīstības fondam (EAF) parakstīšanu, kas aptvers sadarbību ar Gvinejas Republiku līdz 2013. gadam.

Piemērojot šo lēmumu, Eiropas Savienība varēs parakstīt ar Gvinejas Republiku DSP/PIN, tiklīdz tie būs pabeigti un pēc tam, kad Gvinejas iestādes būs nosūtījušas Eiropas Savienībai formālu paziņojumu, kurā izklāstīts detalizēts grafiks, ko izstrādājušas un pieņēmušas kompetentās iestādes, precizējot datumu un posmus, kad līdz 2011. gada beigām tiks rīkotas parlamenta vēlēšanas.

Tiklīdz būs parakstīts DSP/PIN, varēs piešķirt līdzekļus iedzīvotāju tiešam atbalstam, kas paredzēti pamata sociālajiem pakalpojumiem. Varēs turpināt arī citu šajos dokumentos paredzēto projektu un programmu, kā arī iespējamo jauno Eiropas Investīciju bankas (EIB) pasākumu (1) tehnisko novērtējumu, taču līdzekļu piešķiršana būs iespējama tikai tad, kad būs notikušas brīvas un pārredzamas parlamenta vēlēšanas.

Eiropas Savienība uzskata, ka, lai gan prezidenta vēlēšanas demokrātiskas pārejas procesā ir ļoti būtiskas, parlamenta vēlēšanas un jaunās demokrātiski ievēlētās asamblejas ieviešana ir noteicošas, lai pabeigtu pārejas posmu un izveidotu pilnīgu demokrātisku sistēmu. Eiropas Savienība saglabā pārliecību, ka parlamenta vēlēšanas notiks vēlākais 2011. gada pēdējā ceturksnī, kā to paziņoja Gvinejas iestādes, un ir gatava finansiāli atbalstīt vēlēšanu rīkošanu (aptuveni piecu miljonu euro apmērā).

Eiropas Savienība apņemas turpināt regulāru politisko dialogu ar Gvinejas valdību saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu par minētā nolīguma būtiskākajiem jautājumiem, kas noteikti tā 9. pantā, jo īpaši par cilvēktiesībām, demokrātijas principiem un tiesisku valsti, kā arī par nacionālo samierināšanos, nesodāmības izbeigšanu, reformām politiskās, tiesu un ekonomiskās pārvaldības jomā un reformu drošības nozarē.

Gvinejas Republikas valdība joprojām var rēķināties ar Eiropas Savienības atbalstu un palīdzību tās visaptverošos centienos atjaunot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un iedzīvotāju labklājību.

Prezidenta kungs, premjerministra kungs, lūdzu, pieņemiet mūsu visdziļākās cieņas apliecinājumus.

Briselē, ...

Eiropas Savienības vārdā –

...

PIELIKUMS

SAISTĪBU KOPUMS

| Gvinejas saistības | Eiropas Savienības saistības |
| --- | --- |
| 1. | Detalizēts grafiks (sākotnēji datumi un sagatavošanās posmi/darbības), ko izstrādājušas un pieņēmušas kompetentās iestādes, parlamenta vēlēšanu norisei līdz 2011. gada beigām. |

Gvinejas saistības

Eiropas Savienības saistības

1.

Detalizēts grafiks (sākotnēji datumi un sagatavošanās posmi/darbības), ko izstrādājušas un pieņēmušas kompetentās iestādes, parlamenta vēlēšanu norisei līdz 2011. gada beigām.

| 1.1. | EAF DSP/PIN parakstīšana, tiklīdz būs pabeigta tā plānošana. |
| --- | --- |

1.1.

EAF DSP/PIN parakstīšana, tiklīdz būs pabeigta tā plānošana.

| 1.2. | Minētajā DSP/PIN paredzēto projektu/programmu tehniskās nostādnes. |
| --- | --- |

1.2.

Minētajā DSP/PIN paredzēto projektu/programmu tehniskās nostādnes.

| 1.3. | Līdzekļu piešķiršana tiešam atbalstam iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.3.

Līdzekļu piešķiršana tiešam atbalstam iedzīvotājiem.

| 2. | Brīvu un pārredzamu parlamenta vēlēšanu norise. |
| --- | --- |

2.

Brīvu un pārredzamu parlamenta vēlēšanu norise.

| 2.1. | Lēmumi par finansējumu un 10. EAF atlikušo projektu/programmu efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

2.1.

Lēmumi par finansējumu un 10. EAF atlikušo projektu/programmu efektīva īstenošana.

---

(1)  Pasākums neattiecas uz pasākumiem atbrīvošanai no iekšējā parāda, ko EIB jau uzsākusi saskaņā ar Lieliem parādiem apgrūtinātu nabadzīgo valstu (HIPC) iniciatīvu, tostarp to EAF aizdevuma daļu dzēšanu, kuras pārvalda EIB.

1

HIPC

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/5

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 19. jūlijs)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu

(2011/466/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes lēmumu, ar kuru Komisijai atļauj uzsākt sarunas, Komisija Savienības vārdā ir apspriedusi Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu (2) (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes lēmumu, ar kuru Komisijai atļauj uzsākt sarunas, Komisija Savienības vārdā ir apspriedusi Nolīgumu par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu (2) (“nolīgums”).

| (2) | Nolīgumu Savienības vārdā parakstīja 2009. gada 6. maijā, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk atbilstīgi Padomes Lēmumam 2009/469/EK (3). |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumu Savienības vārdā parakstīja 2009. gada 6. maijā, ņemot vērā tā iespējamu noslēgšanu vēlāk atbilstīgi Padomes Lēmumam 2009/469/EK (3).

| (3) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienībai būtu jāsniedz paziņojums Kanādai par to, ka Eiropas Savienība ir Eiropas Kopienas pēctece. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienībai būtu jāsniedz paziņojums Kanādai par to, ka Eiropas Savienība ir Eiropas Kopienas pēctece.

| (4) | Nolīgums būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jāapstiprina.

| (5) | Ir jāparedz procedūras kārtība, kā Savienība var piedalīties ar nolīgumu izveidotajās kopīgajās struktūrās un kā pieņem noteiktus lēmumus, jo īpaši par grozījumiem nolīgumā un tā pielikumos, par jaunu pielikumu pievienošanu, atsevišķu pielikumu izbeigšanu, apspriešanos un domstarpību risinājumiem, kā arī par aizsargpasākumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(5)

Ir jāparedz procedūras kārtība, kā Savienība var piedalīties ar nolīgumu izveidotajās kopīgajās struktūrās un kā pieņem noteiktus lēmumus, jo īpaši par grozījumiem nolīgumā un tā pielikumos, par jaunu pielikumu pievienošanu, atsevišķu pielikumu izbeigšanu, apspriešanos un domstarpību risinājumiem, kā arī par aizsargpasākumu pieņemšanu.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdz ar šā nolīguma spēkā stāšanos tiek izbeigta to divpusējo nolīgumu darbība, ko tās noslēgušas ar Kanādu par to pašu jautājumu, |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka līdz ar šā nolīguma spēkā stāšanos tiek izbeigta to divpusējo nolīgumu darbība, ko tās noslēgušas ar Kanādu par to pašu jautājumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums par civilās aviācijas drošību starp Eiropas Kopienu un Kanādu (“nolīgums”).

Nolīguma teksts (4) ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas ir tiesīgas veikt nolīguma 16. panta 1. punktā paredzēto paziņošanas procedūru un sniegt šādu paziņojumu:

“Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” nolīguma tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

3. pants

1.   Pušu Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 9. pantu, Savienību pārstāv Eiropas Komisija, kurai palīdz Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, un papildina aviācijas iestādes dalībvalstu pārstāvju statusā.

2.   Ar šā nolīguma A pielikuma 2. punktu izveidotajā Apvienotajā sertifikācijas komitejā un ar B pielikuma 4. punktu izveidotajā Apvienotajā tehniskās apkopes komitejā Savienību pārstāv Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, kurai palīdz tās aviācijas iestādes, uz kurām tiešā veidā attiecas konkrētās tikšanās darba kārtība.

4. pants

1.   Komisija, apspriedusies ar Padomes norīkotu īpašo komiteju, nosaka, kāda nostāja pušu Apvienotajā komitejā jāpieņem Savienībai attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| — | nolīguma 9. panta 3. punktā paredzēto pušu Apvienotās komitejas iekšējo vadības procedūru pieņemšana vai grozījumi šajās procedūrās. |
| --- | --- |

—

nolīguma 9. panta 3. punktā paredzēto pušu Apvienotās komitejas iekšējo vadības procedūru pieņemšana vai grozījumi šajās procedūrās.

2.   Komisija, apspriedusies ar 1. punktā minēto īpašo komiteju un pilnībā ņēmusi vērā tās atzinumu, var īstenot šādu rīcību:

| — | veikt aizsargpasākumus saskaņā ar nolīguma 6. pantu, |
| --- | --- |

—

veikt aizsargpasākumus saskaņā ar nolīguma 6. pantu,

| — | pieprasīt apspriešanos saskaņā ar nolīguma 15. pantu, |
| --- | --- |

—

pieprasīt apspriešanos saskaņā ar nolīguma 15. pantu,

| — | veikt pasākumus attiecībā uz pārtraukšanu saskaņā ar nolīguma 10. pantu, |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus attiecībā uz pārtraukšanu saskaņā ar nolīguma 10. pantu,

| — | ar noteikumu, ka Komisija iesniegusi vispusīgu paredzēto izmaiņu iedarbības un iespējamības faktisko analīzi, grozīt nolīguma pielikumus saskaņā ar nolīguma 16. panta 5. punktu, ciktāl šādi grozījumi ir saderīgi ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un neprasa nekādas pārmaiņas tajos, |
| --- | --- |

—

ar noteikumu, ka Komisija iesniegusi vispusīgu paredzēto izmaiņu iedarbības un iespējamības faktisko analīzi, grozīt nolīguma pielikumus saskaņā ar nolīguma 16. panta 5. punktu, ciktāl šādi grozījumi ir saderīgi ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un neprasa nekādas pārmaiņas tajos,

| — | izbeigt atsevišķus pielikumus saskaņā ar nolīguma 16. panta 3. un 5. punktu, |
| --- | --- |

—

izbeigt atsevišķus pielikumus saskaņā ar nolīguma 16. panta 3. un 5. punktu,

| — | īstenot jebkuru citu rīcību, kas jāveic kādai pusei, kā paredzēts nolīgumā, ņemot vērā šā panta 3. punktu un ES tiesību aktus. |
| --- | --- |

—

īstenot jebkuru citu rīcību, kas jāveic kādai pusei, kā paredzēts nolīgumā, ņemot vērā šā panta 3. punktu un ES tiesību aktus.

3.   Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar Līguma noteikumiem ar kvalificētu balstu vairākumu pieņem lēmumu attiecībā uz citiem grozījumiem nolīgumā, uz kuriem neattiecas šā panta 2. punkts.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  2011. gada 23. jūnija piekrišana.

1

(2)  OV L 153, 17.6.2009., 11. lpp.

2

(3)  OV L 153, 17.6.2009., 10. lpp.

3

(4)  Nolīguma teksts ir publicēts OV L 153, 17.6.2009., 11. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

4

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/7

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 19. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) aizstāšanu

(2011/467/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu saistībā ar 46., 53. un 62. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Ar nolīguma 14. pantu izveido Apvienoto komiteju. Saskaņā ar nolīguma 18. pantu grozījumus, inter alia, tā III pielikumā (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) pieņem ar minētās Apvienotās komitejas lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar nolīguma 14. pantu izveido Apvienoto komiteju. Saskaņā ar nolīguma 18. pantu grozījumus, inter alia, tā III pielikumā (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) pieņem ar minētās Apvienotās komitejas lēmumu.

| (3) | Lai nodrošinātu ES tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, nolīguma III pielikums būtu jāgroza, lai iekļautu jaunus ES tiesību aktus, kas nolīgumā pašlaik nav minēti. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu ES tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, nolīguma III pielikums būtu jāgroza, lai iekļautu jaunus ES tiesību aktus, kas nolīgumā pašlaik nav minēti.

| (4) | Tādēļ skaidrības un lietderības labad nolīguma III pielikums būtu jākonsolidē un jāaizstāj ar jaunu pielikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ skaidrības un lietderības labad nolīguma III pielikums būtu jākonsolidē un jāaizstāj ar jaunu pielikumu.

| (5) | Tādēļ Savienības nostājas, kas tai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, pamatā būtu jābūt pievienotajam lēmumam, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Savienības nostājas, kas tai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, pamatā būtu jābūt pievienotajam lēmumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz nolīguma III pielikuma (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) aizstāšanu pamatā ir ES un Šveices Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

ES un Šveices Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

PROJEKTS

ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2011

kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses,un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos,

(... gada ...),

ar ko aizstāj nolīguma III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (1) (“nolīgums”) un jo īpaši tā 14. un 18. pantu,

ņemot vērā nolīguma Protokolu attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas piedalīšanos kā līgumslēdzējām pusēm pēc to pievienošanās Eiropas Savienībai (2) un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Jaunākie grozījumi III pielikumā (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) tika izdarīti ar ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2004 (3), tādēļ šis pielikums būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības (ES) jaunos tiesību aktus, kas pieņemti kopš 2004. gada, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (4). |
| --- | --- |

(2)

Jaunākie grozījumi III pielikumā (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) tika izdarīti ar ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2004 (3), tādēļ šis pielikums būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības (ES) jaunos tiesību aktus, kas pieņemti kopš 2004. gada, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (4).

| (3) | Nolīguma III pielikums būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma III pielikums būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos ES 2007. gada 1. janvārī.

| (4) | Tādēļ skaidrības un lietderības labad nolīguma III pielikums būtu jākonsolidē un jāaizstāj ar jaunu pielikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ skaidrības un lietderības labad nolīguma III pielikums būtu jākonsolidē un jāaizstāj ar jaunu pielikumu.

| (5) | Saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/16/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par ārstu brīvas pārvietošanās veicināšanu un viņu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu (5) un Direktīvu 2005/36/EK Šveice attiecībā uz vispārējās prakses ārstiem paredz vienu profesionālo kvalifikāciju un vienu profesionālo nosaukumu, kas visiem jau strādājošiem un turpmākiem ārstiem būs vienāds. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/16/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par ārstu brīvas pārvietošanās veicināšanu un viņu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu (5) un Direktīvu 2005/36/EK Šveice attiecībā uz vispārējās prakses ārstiem paredz vienu profesionālo kvalifikāciju un vienu profesionālo nosaukumu, kas visiem jau strādājošiem un turpmākiem ārstiem būs vienāds.

| (6) | Lai starp līgumslēdzējām pusēm nodrošinātu Direktīvas 2005/36/EK efektīvu piemērošanu, Komisija turpinās cieši sadarboties ar Šveici un jo īpaši turpinās nodrošināt piemērotu apspriešanos ar Šveices ekspertiem, |
| --- | --- |

(6)

Lai starp līgumslēdzējām pusēm nodrošinātu Direktīvas 2005/36/EK efektīvu piemērošanu, Komisija turpinās cieši sadarboties ar Šveici un jo īpaši turpinās nodrošināt piemērotu apspriešanos ar Šveices ekspertiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šveice bez ierobežojumiem piemēro iegūtās tiesības, kas paredzētas Direktīvā 2005/36/EK, ievērojot nosacījumus, kas minēti šajā lēmumā un pielikumā.

3. pants

Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad Šveice ir paziņojusi, ka tā pabeigusi savas iekšējās procedūras šā lēmuma īstenošanai.

Šo lēmumu piemēro provizoriski no otrā mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas, izņemot Direktīvas 2005/36/EK II sadaļu, ko piemēro no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

Gadījumā, ja pirmajā daļā minētais paziņojums nav iesniegts 24 mēnešus pēc šā lēmuma pieņemšans, šis lēmums zaudē spēku.

Briselē, ...

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

sekretāri

---

(1)  OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.

1

(2)  OV L 124, 20.5.2009., 53. lpp.

2

(3)  OV L 352, 27.11.2004., 129. lpp.

3

(4)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

4

(5)  OV L 165, 7.7.1993., 1. lpp.

5

PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

PROFESIONĀLO KVALIFIKĀCIJU SAVSTARPĒJA ATZĪŠANA

(Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti)

| 1. | Līgumslēdzējas puses piekrīt profesionālo kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas jomā savstarpēji piemērot Eiropas Savienības (ES) tiesību aktus un paziņojumus, kas minēti šā pielikuma A iedaļā, saskaņā ar nolīguma darbības jomu. |
| --- | --- |

1.

Līgumslēdzējas puses piekrīt profesionālo kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas jomā savstarpēji piemērot Eiropas Savienības (ES) tiesību aktus un paziņojumus, kas minēti šā pielikuma A iedaļā, saskaņā ar nolīguma darbības jomu.

| 2. | Ja nav noteikts citādi, uzskata, ka jēdziens “dalībvalsts(-is)” aktos, kas minēti šā pielikuma A iedaļā, papildus valstīm, uz kurām attiecas attiecīgie ES tiesību akti, attiecas arī uz Šveici. |
| --- | --- |

2.

Ja nav noteikts citādi, uzskata, ka jēdziens “dalībvalsts(-is)” aktos, kas minēti šā pielikuma A iedaļā, papildus valstīm, uz kurām attiecas attiecīgie ES tiesību akti, attiecas arī uz Šveici.

| 3. | Piemērojot šo pielikumu, līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai ES tiesību aktus, kas minēti šā pielikuma B iedaļā. |
| --- | --- |

3.

Piemērojot šo pielikumu, līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai ES tiesību aktus, kas minēti šā pielikuma B iedaļā.

A IEDAĻA.   TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM SNIEGTAS ATSAUCES

| 1.a. | 32005 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.),
  kura grozīta ar:






  — | Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.), |
| --- | --- | --- |

1.a.

32005 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.),

kura grozīta ar:

—

Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.),

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1430/2007 (2007. gada 5. decembris), ar ko groza II un III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 320, 6.12.2007., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1430/2007 (2007. gada 5. decembris), ar ko groza II un III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 320, 6.12.2007., 3. lpp.),

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 755/2008 (2008. gada 31. jūlijs), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 755/2008 (2008. gada 31. jūlijs), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.),

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 279/2009 (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 7.4.2009., 11. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 279/2009 (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 7.4.2009., 11. lpp.),

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 213/2011 (2011. gada 3. marts), ar ko groza II un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 59, 4.3.2011., 4. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 213/2011 (2011. gada 3. marts), ar ko groza II un V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 59, 4.3.2011., 4. lpp.),

| — | paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 332, 30.12.2006., 35. lpp.), |
| --- | --- |

—

paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 332, 30.12.2006., 35. lpp.),

| — | paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 148, 24.6.2006., 34. lpp.), |
| --- | --- |

—

paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 148, 24.6.2006., 34. lpp.),

| — | paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 3, 6.1.2006., 12. lpp.), |
| --- | --- |

—

paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 3, 6.1.2006., 12. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Specializētās zobārstniecības speciālistu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumi (OV C 165, 19.7.2007., 18. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Specializētās zobārstniecības speciālistu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumi (OV C 165, 19.7.2007., 18. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Specializēto ārstu un vispārējās prakses ārstu oficiālo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumu paziņošana (OV C 165, 19.7.2007., 13. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Specializēto ārstu un vispārējās prakses ārstu oficiālo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumu paziņošana (OV C 165, 19.7.2007., 13. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, vecmāšu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem (OV C 137, 4.6.2008., 8. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, vecmāšu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem (OV C 137, 4.6.2008., 8. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 322, 17.12.2008., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 322, 17.12.2008., 3. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Direktīvas 2005/36/EK I pielikuma 3. panta 2. punkta nosacījumiem atbilstošo profesionālo asociāciju vai organizāciju saraksts (OV C 111, 15.5.2009., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Direktīvas 2005/36/EK I pielikuma 3. panta 2. punkta nosacījumiem atbilstošo profesionālo asociāciju vai organizāciju saraksts (OV C 111, 15.5.2009., 1. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 114, 19.5.2009., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 114, 19.5.2009., 1. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 279, 19.11.2009., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 279, 19.11.2009., 1. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 129, 19.5.2010., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 129, 19.5.2010., 3. lpp.),

| — | Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 337, 14.12.2010., 10. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu – Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem – Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 337, 14.12.2010., 10. lpp.),

| — | labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 271, 16.10.2007., 18. lpp.), |
| --- | --- |

—

labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 271, 16.10.2007., 18. lpp.),

| — | labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 4.4.2008., 28. lpp.). |
| --- | --- |

—

labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 4.4.2008., 28. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 2005/36/EK pielāgo šādi:






  1) | līgumslēdzēju pušu starpā nepiemēro procedūras, kas noteiktas šādos direktīvas pantos:






  — | 3. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas I pielikuma atjaunināšanai, |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 2005/36/EK pielāgo šādi:

1)

līgumslēdzēju pušu starpā nepiemēro procedūras, kas noteiktas šādos direktīvas pantos:

—

3. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas I pielikuma atjaunināšanai,

| — | 11. panta c) punkta ii) apakšpunkta pēdējais teikums – procedūra direktīvas II pielikuma atjaunināšanai, |
| --- | --- |

—

11. panta c) punkta ii) apakšpunkta pēdējais teikums – procedūra direktīvas II pielikuma atjaunināšanai,

| — | 13. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas III pielikuma atjaunināšanai, |
| --- | --- |

—

13. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas III pielikuma atjaunināšanai,

| — | 14. panta 2. punkta otrā un trešā daļa – procedūra gadījumā, ja piemēro atkāpi no prasības dot migrantam tiesības izvēlēties starp adaptācijas periodu un zināšanu pārbaudi, |
| --- | --- |

—

14. panta 2. punkta otrā un trešā daļa – procedūra gadījumā, ja piemēro atkāpi no prasības dot migrantam tiesības izvēlēties starp adaptācijas periodu un zināšanu pārbaudi,

| — | 15. panta 2. un 5. punkts – procedūra, lai pieņemtu vai atsauktu kopīgās platformas, |
| --- | --- |

—

15. panta 2. un 5. punkts – procedūra, lai pieņemtu vai atsauktu kopīgās platformas,

| — | 20. pants – procedūra, lai grozītu direktīvas IV pielikumu, |
| --- | --- |

—

20. pants – procedūra, lai grozītu direktīvas IV pielikumu,

| — | 21. panta 6. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu zināšanas un prasmes, |
| --- | --- |

—

21. panta 6. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu zināšanas un prasmes,

| — | 21. panta 7. punkts – procedūra, lai atjauninātu direktīvas V pielikumu, |
| --- | --- |

—

21. panta 7. punkts – procedūra, lai atjauninātu direktīvas V pielikumu,

| — | 25. panta 5. punkts – procedūra, lai atjauninātu specializēto ārstu apmācības minimālos periodus, |
| --- | --- |

—

25. panta 5. punkts – procedūra, lai atjauninātu specializēto ārstu apmācības minimālos periodus,

| — | 26. panta otrā daļa – procedūra, lai iekļautu jaunas specialitātes medicīnas jomā, |
| --- | --- |

—

26. panta otrā daļa – procedūra, lai iekļautu jaunas specialitātes medicīnas jomā,

| — | 31. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu vispārējās aprūpes māsu apmācību, |
| --- | --- |

—

31. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu vispārējās aprūpes māsu apmācību,

| — | 34. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu zobārstu apmācību, |
| --- | --- |

—

34. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu zobārstu apmācību,

| — | 35. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra, lai atjauninātu specializēto zobārstu apmācības minimālos periodus, |
| --- | --- |

—

35. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra, lai atjauninātu specializēto zobārstu apmācības minimālos periodus,

| — | 38. panta 1. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu veterinārārstu apmācību, |
| --- | --- |

—

38. panta 1. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu veterinārārstu apmācību,

| — | 40. panta 1. punkta trešā daļa – procedūra, lai atjauninātu vecmāšu apmācību, |
| --- | --- |

—

40. panta 1. punkta trešā daļa – procedūra, lai atjauninātu vecmāšu apmācību,

| — | 44. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu farmaceitu apmācību, |
| --- | --- |

—

44. panta 2. punkta otrā daļa – procedūra, lai atjauninātu farmaceitu apmācību,

| — | 46. panta 2. punkts – procedūra, lai atjauninātu arhitektu zināšanas un prasmes, |
| --- | --- |

—

46. panta 2. punkts – procedūra, lai atjauninātu arhitektu zināšanas un prasmes,

| — | 61. pants – atkāpes klauzula; |
| --- | --- |

—

61. pants – atkāpes klauzula;

| 2) | direktīvas 56. panta 3. un 4. punktu īsteno šādi:
  Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 56. panta 3. un 4. punktu īsteno šādi:

Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai;

| 3) | direktīvas 57. panta otro daļu īsteno šādi:
  Šveices norīkots koordinators informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 57. panta otro daļu īsteno šādi:

Šveices norīkots koordinators informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai;

| 4) | direktīvas 63. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktiem un paziņojumiem, kas minēti 1.a punktā. Direktīvas 58. un 64. pantu nepiemēro. |
| --- | --- |

4)

direktīvas 63. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktiem un paziņojumiem, kas minēti 1.a punktā. Direktīvas 58. un 64. pantu nepiemēro.

| c. | II pielikuma 1. punktam pievieno šādu tekstu:
  “Šveicē:






  — | Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optiķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko četru gadu mācekļa prakse vai darba prakse, no kuriem divus gadus var apgūt pilna laika privātās izglītības apmācību, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam pielāgot kontaktlēcas vai veikt redzes pārbaudi vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā. |
| --- | --- | --- |

c.

II pielikuma 1. punktam pievieno šādu tekstu:

“Šveicē:

—

Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optiķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko četru gadu mācekļa prakse vai darba prakse, no kuriem divus gadus var apgūt pilna laika privātās izglītības apmācību, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam pielāgot kontaktlēcas vai veikt redzes pārbaudi vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.

| — | Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (dzirdes aparātu pielāgotājs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācībām)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz trīs gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko triju gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā. |
| --- | --- |

—

Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (dzirdes aparātu pielāgotājs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācībām)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz trīs gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko triju gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.

| — | Bottier-orthopédiste diplômé, calzolaio ortopedico diplomato (ortopēdisko apavu izgatavotājs, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko četru gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā. |
| --- | --- |

—

Bottier-orthopédiste diplômé, calzolaio ortopedico diplomato (ortopēdisko apavu izgatavotājs, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko četru gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.

| — | Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (zobu tehniķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko piecu gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā. |
| --- | --- |

—

Technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro (zobu tehniķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko piecu gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.

| — | Orthopédiste diplômé, ortopedista diplomato (protēzists, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko piecu gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.” |
| --- | --- |

—

Orthopédiste diplômé, ortopedista diplomato (protēzists, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko piecu gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.”

| d. | II pielikuma 4. punktam pievieno šādu tekstu:
  “Šveicē:






  — | Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (kalnu gids, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve kvalificēta speciālista uzraudzībā, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā. |
| --- | --- | --- |

d.

II pielikuma 4. punktam pievieno šādu tekstu:

“Šveicē:

—

Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (kalnu gids, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve kvalificēta speciālista uzraudzībā, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot – nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā.

| — | Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (ziemas sporta veidu pasniedzējs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)
  Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, vai četru gadu darba pieredze, kam seko divu gadu izglītība un mācekļa pieredze, un visbeidzot – nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā.” |
| --- | --- |

—

Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (ziemas sporta veidu pasniedzējs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)

Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz deviņi gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz četri gadi – profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, vai četru gadu darba pieredze, kam seko divu gadu izglītība un mācekļa pieredze, un visbeidzot – nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā.”

| e. | Direktīvas V pielikuma 5.1.1. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Eidgenössisches Arztdiplom


  Diplôme fédéral de médecin


  Diploma federale di medico | Eidgenössisches


  Departement des Innern


  Département fédéral de l’intérieur


  Dipartimento federale dell’interno | | 2002. gada 1. jūnijs” |

e.

Direktīvas V pielikuma 5.1.1. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Šveice

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches

Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

2002. gada 1. jūnijs”

| f. | Direktīvas V pielikuma 5.1.2. punktam pievieno šādu tekstu:








  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveicē | Diplom als Facharzt


  Diplôme de médecin spécialiste


  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte


  Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses


  Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri | 2002. gada 1. jūnijs” |

f.

Direktīvas V pielikuma 5.1.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Šveicē

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri

2002. gada 1. jūnijs”

| g. | Direktīvas V pielikuma 5.1.3. punktam pievieno šādu tekstu:






  “Valsts | Nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Anestezioloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Anästhesiologie


  Anesthésiologie


  Anestesiologia |

g.

Direktīvas V pielikuma 5.1.3. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Nosaukums

Anestezioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Vispārējā ķirurģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Chirurgie


  Chirurgie


  Chirurgia |

Valsts

Nosaukums

Vispārējā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Neiroķirurģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Neurochirurgie


  Neurochirurgie


  Neurochirurgia |

Valsts

Nosaukums

Neiroķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Dzemdniecība un ginekoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Gynäkologie und Geburtshilfe


  Gynécologie et obstétrique


  Ginecologia e ostetricia |

Valsts

Nosaukums

Dzemdniecība un ginekoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Vispārējā (internā) medicīna


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Innere Medizin


  Médecine interne


  Medicina interna |

Valsts

Nosaukums

Vispārējā (internā) medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Oftalmoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Ophthalmologie


  Ophtalmologie


  Oftalmologia |

Valsts

Nosaukums

Oftalmoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Otorinolaringoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Oto-Rhino-Laryngologie


  Oto-rhino-laryngologie


  Otorinolaringoiatria |

Valsts

Nosaukums

Otorinolaringoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Pediatrija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Kinder- und Jugendmedizin


  Pédiatrie


  Pediatria |

Valsts

Nosaukums

Pediatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Kinder- und Jugendmedizin

Pédiatrie

Pediatria

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Pulmonoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Pneumologie


  Pneumologie


  Pneumologia |

Valsts

Nosaukums

Pulmonoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Uroloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Urologie


  Urologie


  Urologia |

Valsts

Nosaukums

Uroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Urologie

Urologie

Urologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Ortopēdija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates


  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur


  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Valsts

Nosaukums

Ortopēdija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Patoloģiskā anatomija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Pathologie


  Pathologie


  Patologia |

Valsts

Nosaukums

Patoloģiskā anatomija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Neiroloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Neurologie


  Neurologie


  Neurologia |

Valsts

Nosaukums

Neiroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Psihiatrija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Psychiatrie und Psychotherapie


  Psychiatrie et psychothérapie


  Psichiatria e psicoterapia |

Valsts

Nosaukums

Psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Diagnostiskā radioloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Radiologie


  Radiologie


  Radiologia |

Valsts

Nosaukums

Diagnostiskā radioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Radioterapija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Radio-Onkologie/Strahlentherapie


  Radio-oncologie/radiothérapie


  Radio-oncologia/radioterapia |

Valsts

Nosaukums

Radioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Plastiskā ķirurģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie


  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique


  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Valsts

Nosaukums

Plastiskā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Torakālā ķirurģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Herz- und thorakale Gefässchirurgie


  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique


  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Valsts

Nosaukums

Torakālā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Bērnu ķirurģija


  Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Šveice | Kinderchirurgie


  Chirurgie pédiatrique


  Chirurgia pediatrica |

Valsts

Nosaukums

Bērnu ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Šveice

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Kardioloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Kardiologie


  Cardiologie


  Cardiologia |

Valsts

Nosaukums

Kardioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Gastroenteroloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Gastroenterologie


  Gastroentérologie


  Gastroenterologia |

Valsts

Nosaukums

Gastroenteroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Reimatoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Rheumatologie


  Rhumatologie


  Reumatologia |

Valsts

Nosaukums

Reimatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Hematoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Hämatologie


  Hématologie


  Ematologia |

Valsts

Nosaukums

Hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Endokrinoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Endokrinologie-Diabetologie


  Endocrinologie-diabétologie


  Endocrinologia-diabetologia |

Valsts

Nosaukums

Endokrinoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Fizioterapija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Physikalische Medizin und Rehabilitation


  Médecine physique et réadaptation


  Medicina fisica e riabilitazione |

Valsts

Nosaukums

Fizioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Dermatoloģija un veneroloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Dermatologie und Venerologie


  Dermatologie et vénéréologie


  Dermatologia e venerologia |

Valsts

Nosaukums

Dermatoloģija un veneroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Tropu medicīna


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Tropen- und Reisemedizin


  Médecine tropicale et médecine des voyages


  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Valsts

Nosaukums

Tropu medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Bērnu psihiatrija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Kinder - und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie


  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents


  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Valsts

Nosaukums

Bērnu psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Kinder - und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Nefroloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Nephrologie


  Néphrologie


  Nefrologia |

Valsts

Nosaukums

Nefroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Infekcijas slimības


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Infektiologie


  Infectiologie


  Malattie infettive |

Valsts

Nosaukums

Infekcijas slimības

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Sabiedrības medicīna


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Prävention und Gesundheitswesen


  Prévention et santé publique


  Prevenzione e salute pubblica |

Valsts

Nosaukums

Sabiedrības medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Farmakoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Klinische Pharmakologie und Toxikologie


  Pharmacologie et toxicologie cliniques


  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Valsts

Nosaukums

Farmakoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Arodmedicīna


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Arbeitsmedizin


  Médecine du travail


  Medicina del lavoro |

Valsts

Nosaukums

Arodmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Alergoloģija


  Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Šveice | Allergologie und klinische Immunologie


  Allergologie et immunologie clinique


  Allergologia e immunologia clinica |

Valsts

Nosaukums

Alergoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Šveice

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Valsts | Nosaukums |
| --- | --- |
| Kodolmedicīna


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Nuklearmedizin


  Médecine nucléaire


  Medicina nucleare |

Valsts

Nosaukums

Kodolmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Valsts | Diploma nosaukums |
| --- | --- |
| Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija


  (ārsta un zobārsta pamatapmācība)


  Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Šveice | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie


  Chirurgie orale et maxillo-faciale


  Chirurgia oro-maxillo-facciale” |

Valsts

Diploma nosaukums

Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija

(ārsta un zobārsta pamatapmācība)

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Šveice

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale”

| h. | Direktīvas V pielikuma 5.1.4. punktam pievieno šādu tekstu:








  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin


  Diplôme de médecin praticien


  Diploma di medico generico | Médecin praticien


  Praktischer Arzt


  Medico generico | 2002. gada 1. jūnijs” |

h.

Direktīvas V pielikuma 5.1.4. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Šveice

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

2002. gada 1. jūnijs”

| i. | Direktīvas V pielikuma 5.2.2. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann

  Infirmière diplômée et infirmier diplômé


  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

Direktīvas V pielikuma 5.2.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Šveice

1.

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

2002. gada 1. jūnijs

| 2. | Bakalaura grāds veselības aprūpē |
| --- | --- |

2.

Bakalaura grāds veselības aprūpē

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

(1) ...”

| j. | Direktīvas V pielikuma 5.3.2. punktam pievieno šādu tekstu:










  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Eidgenössisches Zahnarztdiplom


  Diplôme fédéral de médecin-dentiste


  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern


  Département fédéral de l’intérieur


  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt


  Médecin-dentiste


  Medico-dentista | 2002. gada 1. jūnijs” |

j.

Direktīvas V pielikuma 5.3.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Šveice

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

2002. gada 1. jūnijs”

| k. | Direktīvas V pielikuma 5.3.3. punktam pievieno šādu tekstu:








  Ortodontija |
| --- | --- |
| “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Šveice | Diplom für Kieferorthopädie


  Diplôme fédéral d’orthodontiste


  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft


  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie


  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 2002. gada 1. jūnijs |

k.

Direktīvas V pielikuma 5.3.3. punktam pievieno šādu tekstu:

Ortodontija

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Šveice

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

2002. gada 1. jūnijs

| Orālā ķirurģija |
| --- |
| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| Šveice | Diplom für Oralchirurgie


  Diplôme fédéral de chirurgie orale


  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft


  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie


  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 2004. gada 30. aprīlis” |

Orālā ķirurģija

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

Šveice

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

2004. gada 30. aprīlis”

| l. | Direktīvas V pielikuma 5.4.2. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Eidgenössisches Tierarztdiplom


  Diplôme fédéral de vétérinaire


  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern


  Département fédéral de l’intérieur


  Dipartimento federale dell’interno | | 2002. gada 1. jūnijs” |

l.

Direktīvas V pielikuma 5.4.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Šveice

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

2002. gada 1. jūnijs”

| m. | Direktīvas V pielikuma 5.5.2. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Diplomierte Hebamme


  Sage-femme diplômée


  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen


  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État


  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme


  Sage-femme


  Levatrice | 2002. gada 1. jūnijs” |

m.

Direktīvas V pielikuma 5.5.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

Šveice

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

2002. gada 1. jūnijs”

| n. | Direktīvas V pielikuma 5.6.2. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Eidgenössisches Apothekerdiplom


  Diplôme fédéral de pharmacien


  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern


  Département fédéral de l’intérieur


  Dipartimento federale dell’interno | | 2002. gada 1. jūnijs” |

n.

Direktīvas V pielikuma 5.6.2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

Šveice

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

2002. gada 1. jūnijs”

| o. | Direktīvas V pielikuma 5.7.1. punktam pievieno šādu tekstu:









  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akadēmiskais gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveice | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana | | 1996–1997 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) kopā ar Berner Fachhochschule (BFH) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) kopā ar Berner Fachhochschule (BFH) | | 2007.-2008. |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007–2008 |
| | Master of Science MSc in Architecture,


  Architecte (arch. dipl. EPF) | Ecole Polytechnique Fédérale deLausanne | | 2007–2008 |
| | Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch. | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007–2008” |

o.

Direktīvas V pielikuma 5.7.1. punktam pievieno šādu tekstu:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces akadēmiskais gads

Šveice

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana

1996–1997

Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) kopā ar Berner Fachhochschule (BFH)

—

2007–2008

Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) kopā ar Berner Fachhochschule (BFH)

2007.-2008.

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007–2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007–2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007–2008

Master of Science MSc in Architecture,

Architecte (arch. dipl. EPF)

Ecole Polytechnique Fédérale deLausanne

2007–2008

Master of Science ETH in Architektur, MSc ETH Arch.

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007–2008”

| p. | Direktīvas VI pielikumu papildina šādi:







  “Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Atsauces akadēmiskais gads |
| --- | --- | --- | --- |
| Šveice | 1. | Dipl. Arch. ETH,

  arch. dipl. EPF,


  arch. dipl. PF |

p.

Direktīvas VI pielikumu papildina šādi:

“Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Atsauces akadēmiskais gads

Šveice

1.

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004–2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

2004–2005

| 3. | Architekt REG A

  Architecte REG A


  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architecte REG A

Architetto REG A

2004–2005”

| 2.a. | 377 L 0249: Padomes Direktīva 77/249/EEK (1977. gada 22. marts) par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp.),
  kura grozīta ar:






  — | 1 79 H: aktu par Grieķijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (OV L 291, 19.11.1979., 91. lpp.), |
| --- | --- | --- |

2.a.

377 L 0249: Padomes Direktīva 77/249/EEK (1977. gada 22. marts) par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp.),

kura grozīta ar:

—

1 79 H: aktu par Grieķijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (OV L 291, 19.11.1979., 91. lpp.),

| — | 1 85 I: aktu par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (OV L 302, 15.11.1985., 160. lpp.), |
| --- | --- |

—

1 85 I: aktu par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanās nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (OV L 302, 15.11.1985., 160. lpp.),

| — | Eiropas Savienības Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (1995. gada 1. janvāris), ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (1995. gada 1. janvāris), ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.),

| — | 1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.),

| — | Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 77/249/EEK pielāgo šādi:






  1) | direktīvas 1. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:
  “Šveice: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 77/249/EEK pielāgo šādi:

1)

direktīvas 1. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:

“Šveice:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”; |
| --- | --- |

Avvocato”;

| 2) | direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 77/249/EEK. |
| --- | --- |

2)

direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 77/249/EEK.

| 3.a. | 398 L 0005: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp.),
  kura grozīta ar:






  — | 1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas par pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.), |
| --- | --- | --- |

3.a.

398 L 0005: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp.),

kura grozīta ar:

—

1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas par pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.),

| — | Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvu 2006/100/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 98/5/EK pielāgo šādi:






  1) | direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu tekstu:
  “Šveice: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 98/5/EK pielāgo šādi:

1)

direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu tekstu:

“Šveice:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”; |
| --- | --- |

Avvocato”;

| 2) | direktīvas 16. un 17. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 98/5/EK; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 16. un 17. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 98/5/EK;

| 3) | direktīvas 14. pantu īsteno šādi:
  Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai. |
| --- | --- |

3)

direktīvas 14. pantu īsteno šādi:

Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai.

| 4.a. | 374 L 0556: Padomes Direktīva 74/556/EEK (1974. gada 4. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus pagaidu pasākumiem attiecībā uz darbībām ar toksiskiem produktiem, to tirdzniecību un izplatīšanu, kā arī attiecībā uz darbībām saistībā ar šādu produktu profesionālu izmantošanu, tostarp starpniecību (OV L 307, 18.11.1974., 1. lpp.). |
| --- | --- |

4.a.

374 L 0556: Padomes Direktīva 74/556/EEK (1974. gada 4. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus pagaidu pasākumiem attiecībā uz darbībām ar toksiskiem produktiem, to tirdzniecību un izplatīšanu, kā arī attiecībā uz darbībām saistībā ar šādu produktu profesionālu izmantošanu, tostarp starpniecību (OV L 307, 18.11.1974., 1. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 74/556/EEK pielāgo šādi:






  1) | direktīvas 4. panta 3. punktu īsteno šādi:
  Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai; |
| --- | --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 74/556/EEK pielāgo šādi:

1)

direktīvas 4. panta 3. punktu īsteno šādi:

Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai;

| 2) | direktīvas 7. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 74/556/EEK. |
| --- | --- |

2)

direktīvas 7. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 74/556/EEK.

| 5.a. | 374 L 0557: Padomes Direktīva 74/557/EEK (1974. gada 4. jūnijs) par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā (OV L 307, 18.11.1974., 5. lpp.),
  kura grozīta ar:






  — | Eiropas Savienības Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (1995. gada 1. janvāris), ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.), |
| --- | --- | --- |

5.a.

374 L 0557: Padomes Direktīva 74/557/EEK (1974. gada 4. jūnijs) par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā (OV L 307, 18.11.1974., 5. lpp.),

kura grozīta ar:

—

Eiropas Savienības Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (1995. gada 1. janvāris), ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.),

| — | 1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un par pielāgojumiem Līgumos, uz kuriem balstās Eiropas Savienība (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.),

| — | Padomes Direktīvu 2006/101/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo Direktīvas 73/239/EEK, 74/557/EEK un 2002/83/EK pakalpojumu sniegšanas brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 238. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīvu 2006/101/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo Direktīvas 73/239/EEK, 74/557/EEK un 2002/83/EK pakalpojumu sniegšanas brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 238. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 74/557/EEK pielāgo šādi:






  1) | Šveicē:
  visi produkti un toksiskas vielas, kas noteiktas likumā par indīgajām vielām (federālo likumu klasificēts saraksts (CC) 813.1) un jo īpaši ar to saistītajos rīkojumos (CC 813), un videi indīgas vielas (CC 814 812.31, 814 812.32 un 814 812.33); |
| --- | --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 74/557/EEK pielāgo šādi:

1)

Šveicē:

visi produkti un toksiskas vielas, kas noteiktas likumā par indīgajām vielām (federālo likumu klasificēts saraksts (CC) 813.1) un jo īpaši ar to saistītajos rīkojumos (CC 813), un videi indīgas vielas (CC 814 812.31, 814 812.32 un 814 812.33);

| 2) | direktīvas 7. panta 5. punktu īsteno šādi:
  Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 7. panta 5. punktu īsteno šādi:

Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai;

| 3) | direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 74/557/EEK. |
| --- | --- |

3)

direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 74/557/EEK.

| 6.a. | 386 L 0653: Padomes Direktīva 86/653/EEK (1986. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (OV L 382, 31.12.1986., 17. lpp.). |
| --- | --- |

6.a.

386 L 0653: Padomes Direktīva 86/653/EEK (1986. gada 18. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (OV L 382, 31.12.1986., 17. lpp.).

| b. | Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 86/653/EEK pielāgo šādi:
  direktīvas 22. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 86/653/EEK. |
| --- | --- |

b.

Šā nolīguma nolūkā Direktīvu 86/653/EEK pielāgo šādi:

direktīvas 22. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu 86/653/EEK.

B IEDAĻA.   TIESĪBU AKTI, KO LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES ŅEM VĒRĀ

Līgumslēdzējas puses ņem vērā šādus tiesību aktus:

| 7. | 389 X 0601: Komisijas Ieteikums 89/601/EEK (1989. gada 8. novembris) par veselības aprūpes personāla apmācību ar vēzi saistītos jautājumos (OV L 346, 27.11.1989., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: Komisijas Ieteikums 89/601/EEK (1989. gada 8. novembris) par veselības aprūpes personāla apmācību ar vēzi saistītos jautājumos (OV L 346, 27.11.1989., 1. lpp.).”

---

(1)  Lūdzu ievietot Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas datumu.

1

---

REGULAS

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/24

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 729/2011

(2011. gada 20. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot brosmes ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 57/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums | USK/567EI. |
| Suga | Brosme (Brosme brosme) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā |
| Datums | 2011. gada 7. aprīlis |

Nr.

15/T&Q

Dalībvalsts

Spānija

Krājums

USK/567EI.

Suga

Brosme (Brosme brosme)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

Datums

2011. gada 7. aprīlis

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/26

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 730/2011

(2011. gada 20. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot matasti ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI, VII un XII zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (2), ir noteiktas kvotas 2011. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2011. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz ar šo krājumu saistītas zvejas darbības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2011. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Ar šīs regulas pielikumā norādīto krājumu saistītas zvejas darbības, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegtas no pielikumā noteiktās dienas. Konkrēti, no minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektore

Lowri EVANS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 13/DSS |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | SPĀNIJA |
| Krājums | BSF/56712- |
| Suga | Mataste (Aphanopus carbo) |
| Zona | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā |
| Datums | 2011. gada 22. aprīlis |

Nr.

13/DSS

Dalībvalsts

SPĀNIJA

Krājums

BSF/56712-

Suga

Mataste (Aphanopus carbo)

Zona

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

Datums

2011. gada 22. aprīlis

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 731/2011

(2011. gada 22. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Prosciutto Amatriciano (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Prosciutto Amatriciano ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Prosciutto Amatriciano ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 307, 12.11.2010., 21. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

ITĀLIJA

Prosciutto Amatriciano (AĢIN)

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 732/2011

(2011. gada 22. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Feldkieker (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Göttinger Feldkieker ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Göttinger Feldkieker ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 309, 13.11.2010., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

VĀCIJA

Göttinger Feldkieker (AĢIN)

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 733/2011

(2011. gada 22. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kołocz śląski/kołacz śląski (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Polijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kołocz śląski/kołacz śląski ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Polijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Kołocz śląski/kołacz śląski ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 299, 5.11.2010., 7. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 510/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

POLIJA

Kołocz śląski/kołacz śląski (AĢIN)

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 734/2011

(2011. gada 22. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Grieķijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 307, 12.11.2010., 24. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.1 grupa.   Svaiga gaļa (un subprodukti)

GRIEĶIJA

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (ACVN)

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/36

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 735/2011

(2011. gada 22. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Göttinger Stracke (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Göttinger Stracke ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Vācijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Göttinger Stracke ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 22. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 309, 13.11.2010., 13. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

VĀCIJA

Göttinger Stracke (AĢIN)

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/37

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 736/2011

(2011. gada 26. jūlijs),

ar ko apstiprina darbīgo vielu fluroksipīru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 13. panta 2. punktu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta b) apakšpunktu Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2) piemēro darbīgajām vielām, kas uzskaitītas I pielikumā Komisijas 2007. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 737/2007, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj darbīgo vielu pirmo grupu, un izveido šo vielu sarakstu (3), attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem. Fluroksipīrs ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 737/2007 I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 80. panta 1. punkta b) apakšpunktu Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2) piemēro darbīgajām vielām, kas uzskaitītas I pielikumā Komisijas 2007. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 737/2007, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj darbīgo vielu pirmo grupu, un izveido šo vielu sarakstu (3), attiecībā uz apstiprinājuma procedūru un nosacījumiem. Fluroksipīrs ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 737/2007 I pielikumā.

| (2) | Fluroksipīra apstiprināšanas termiņš, kā norādīts pielikuma A daļā Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (4), beidzas 2011. gada 31. decembrī. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 737/2007 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums par fluroksipīra atkārtotu iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Fluroksipīra apstiprināšanas termiņš, kā norādīts pielikuma A daļā Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (4), beidzas 2011. gada 31. decembrī. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 737/2007 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums par fluroksipīra atkārtotu iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (3) | Minētais pieteikums tika atzīts par atbilstīgu ar Komisijas 2008. gada 28. jūlija Lēmumu 2008/656/EK par pieteikumu atbilstību saistībā ar darbīgo vielu azimsulfurona, azoksistrobīna, fluroksipīra, imazalila, krezoksimmetila, proheksadionkalcija un spiroksamīna atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un par attiecīgo iesniedzēju saraksta izveidošanu (5). |
| --- | --- |

(3)

Minētais pieteikums tika atzīts par atbilstīgu ar Komisijas 2008. gada 28. jūlija Lēmumu 2008/656/EK par pieteikumu atbilstību saistībā ar darbīgo vielu azimsulfurona, azoksistrobīna, fluroksipīra, imazalila, krezoksimmetila, proheksadionkalcija un spiroksamīna atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā un par attiecīgo iesniedzēju saraksta izveidošanu (5).

| (4) | Pieteikuma iesniedzējs Regulas (EK) Nr. 737/2007 6. pantā noteiktajā laikposmā iesniedza minētajā pantā prasītos datus, kā arī skaidrojumu par katra jaunā iesniegtā pētījuma nozīmi. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikuma iesniedzējs Regulas (EK) Nr. 737/2007 6. pantā noteiktajā laikposmā iesniedza minētajā pantā prasītos datus, kā arī skaidrojumu par katra jaunā iesniegtā pētījuma nozīmi.

| (5) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja novērtējuma ziņojumu, ko 2009. gada 26. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Minētajā ziņojumā līdz ar darbīgās vielas novērtējumu ir iekļauts to pētījumu saraksts, kurus ziņotāja dalībvalsts izmantoja vielas novērtēšanai. |
| --- | --- |

(5)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja novērtējuma ziņojumu, ko 2009. gada 26. novembrī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “iestāde”) un Komisijai. Minētajā ziņojumā līdz ar darbīgās vielas novērtējumu ir iekļauts to pētījumu saraksts, kurus ziņotāja dalībvalsts izmantoja vielas novērtēšanai.

| (6) | Iestāde novērtējuma ziņojumu paziņoja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Iestāde novērtējuma ziņojumu arī publiskoja. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde novērtējuma ziņojumu paziņoja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Iestāde novērtējuma ziņojumu arī publiskoja.

| (7) | Pēc Komisijas lūguma dalībvalstis un iestāde veica novērtējuma ziņojuma profesionālapskati. Iestāde 2011. gada 24. februārī iesniedza Komisijai savu secinājumu par fluroksipīra riska novērtējuma profesionālapskati (6). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 17. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par fluroksipīru. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Komisijas lūguma dalībvalstis un iestāde veica novērtējuma ziņojuma profesionālapskati. Iestāde 2011. gada 24. februārī iesniedza Komisijai savu secinājumu par fluroksipīra riska novērtējuma profesionālapskati (6). Dalībvalstis un Komisija izskatīja novērtējuma ziņojumu un iestādes secinājumu Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā, un 2011. gada 17. jūnijā tas tika pabeigts kā Komisijas pārskata ziņojums par fluroksipīru.

| (8) | Dažādās veiktajās pārbaudēs ir atklājies, ka fluroksipīru saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt fluroksipīru. |
| --- | --- |

(8)

Dažādās veiktajās pārbaudēs ir atklājies, ka fluroksipīru saturošus augu aizsardzības līdzekļus var uzskatīt par tādiem, kas kopumā atbilst Direktīvas 91/414/EEK 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta prasībām, jo īpaši attiecībā uz lietošanas veidiem, kas tika pārbaudīti un sīki izklāstīti Komisijas pārskata ziņojumā. Tāpēc ir lietderīgi apstiprināt fluroksipīru.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu, sasaistot ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāietver konkrēti nosacījumi un ierobežojumi, kas nav paredzēti pirmajā iekļaušanas reizē Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 2. punktu, sasaistot ar tās 6. pantu un ņemot vērā pašreizējās zinātnes un tehnikas atziņas, tomēr ir jāietver konkrēti nosacījumi un ierobežojumi, kas nav paredzēti pirmajā iekļaušanas reizē Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā.

| (10) | Neskarot secinājumu, ka fluroksipīrs jāapstiprina, ir īpaši piemēroti pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Neskarot secinājumu, ka fluroksipīrs jāapstiprina, ir īpaši piemēroti pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (11) | Pirms apstiprināšanas ir jāparedz pietiekami ilgs laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs apstiprināšanas radīto jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(11)

Pirms apstiprināšanas ir jāparedz pietiekami ilgs laikposms, lai dalībvalstis un ieinteresētās personas varētu sagatavoties šīs apstiprināšanas radīto jauno prasību izpildei.

| (12) | Neskarot pienākumus, kas apstiprināšanas rezultātā noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr jāpiemēro šādi nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur fluroksipīru. Dalībvalstīm attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no minētā termiņa, jāparedz garāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visus atjauninātos III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katrai attiecīgai izmantošanai saskaņā ar vienotajiem principiem, kas noteikti Direktīvā 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(12)

Neskarot pienākumus, kas apstiprināšanas rezultātā noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ņemot vērā īpašo situāciju, ko radījusi pāreja no Direktīvas 91/414/EEK uz Regulu (EK) Nr. 1107/2009, tomēr jāpiemēro šādi nosacījumi. Pēc apstiprināšanas dalībvalstīm jāatvēl sešu mēnešu laikposms atļauju pārskatīšanai attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur fluroksipīru. Dalībvalstīm attiecīgi jāmaina, jāaizstāj vai jāatsauc atļaujas. Atkāpjoties no minētā termiņa, jāparedz garāks laikposms, lai iesniegtu un novērtētu visus atjauninātos III pielikumā minētos dokumentus par katru augu aizsardzības līdzekli katrai attiecīgai izmantošanai saskaņā ar vienotajiem principiem, kas noteikti Direktīvā 91/414/EEK.

| (13) | Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir pieejama dokumentācija, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz nekādus jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem. |
| --- | --- |

(13)

Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā iekļaujot darbīgās vielas, kuras novērtētas saskaņā ar Komisijas 1992. gada 11. decembra Regulu (EEK) Nr. 3600/92, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus tās darba programmas pirmā posma īstenošanai, kas minēta 8. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), gūtā pieredze liecina, ka var rasties grūtības, interpretējot pašreizējo atļauju turētāju pienākumus attiecībā uz piekļuvi datiem. Lai izvairītos no turpmākām grūtībām, jāprecizē dalībvalstu pienākumi, galvenokārt pienākums pārbaudīt, vai atļaujas turētājam ir pieejama dokumentācija, kas atbilst minētās direktīvas II pielikuma prasībām. Tomēr šāds precizējums, salīdzinot ar līdzšinējām direktīvām par grozījumiem minētās direktīvas I pielikumā vai regulās, ar ko apstiprina darbīgās vielas, neparedz nekādus jaunus pienākumus dalībvalstīm vai atļauju turētājiem.

| (14) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. panta 4. punktu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprināšana

Darbīgo vielu fluroksipīru, kā norādīts I pielikumā, apstiprina atbilstīgi minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Augu aizsardzības līdzekļu atkārtota novērtēšana

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis līdz 2012. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 groza vai atsauc pašreizējās atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur darbīgo vielu fluroksipīru.

Līdz minētajai dienai tās jo īpaši pārliecinās, vai ir izpildīti šīs regulas I pielikuma nosacījumi, izņemot nosacījumus, kas norādīti minētā pielikuma īpašo noteikumu slejas B daļā, un vai atļaujas turētājam ir dokumentācija vai piekļuve dokumentācijai, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikuma prasībām saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta 1. līdz 4. punkta un Regulas (EK) Nr. 1107/2009 62. panta nosacījumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, katru atļauto augu aizsardzības līdzekli, kas satur fluroksipīru kā vienīgo darbīgo vielu vai vienu no vairākām darbīgajām vielām, kuras ir iekļautas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim, dalībvalstis atkārtoti novērtē saskaņā ar vienotajiem principiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā, pamatojoties uz dokumentāciju, kas atbilst Direktīvas 91/414/EEK III pielikuma prasībām, un ņemot vērā šīs regulas I pielikuma īpašo noteikumu slejas B daļu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, tās nosaka, vai līdzeklis vēl aizvien atbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 1. punkta nosacījumiem.

Pēc tam, kad tas ir konstatēts, dalībvalstis rīkojas šādi:

| a) | tāda līdzekļa gadījumā, kas satur fluroksipīru kā vienīgo darbīgo vielu, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai |
| --- | --- |

a)

tāda līdzekļa gadījumā, kas satur fluroksipīru kā vienīgo darbīgo vielu, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim; vai

| b) | tāda līdzekļa gadījumā, kas satur fluroksipīru kā vienu no vairākām darbīgām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādiem grozījumiem vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā tiesību aktā vai tiesību aktos, ar ko attiecīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai apstiprināja, izvēloties vēlāko no šiem datumiem. |
| --- | --- |

b)

tāda līdzekļa gadījumā, kas satur fluroksipīru kā vienu no vairākām darbīgām vielām, atļauju vajadzības gadījumā groza vai atsauc vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kas attiecībā uz šādiem grozījumiem vai atsaukšanu noteikta attiecīgajā tiesību aktā vai tiesību aktos, ar ko attiecīgo vielu vai vielas iekļāva Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā vai apstiprināja, izvēloties vēlāko no šiem datumiem.

3. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

2

(3)  OV L 169, 29.6.2007., 10. lpp.

3

(4)  OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 214, 9.8.2008., 70. lpp.

5

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Secinājums par darbīgās vielas fluroksipīra pesticīdu riska novērtējuma profesionālapskati. EFSA Journal 2011; 9(3):2091 (91. lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

6

EFSA Journal

(7)  OV L 366, 15.12.1992., 10. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroksipīrs

  CAS Nr. 69377-81-7

  CIPAC Nr. 431 | 4-amino-3,5-dihlor-6-fluor-2-piridiloksietiķskābe | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipīr-meptils) | 2012. gada 1. janvāris | 2021. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fluroksipīru, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Veicot šo vispārējo novērtēšanu, dalībvalstis:






  1) | īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu iespējamajai piesārņošanai ar metabolītu fluroksipīra piridinolu, darbīgo vielu lietojot reģionos, kuros ir sārmaina vai uzņēmīga augsne un/vai jutīgi klimatiskie apstākļi; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Fluroksipīrs

CAS Nr. 69377-81-7

CIPAC Nr. 431

4-amino-3,5-dihlor-6-fluor-2-piridiloksietiķskābe

≥ 950 g/kg

(fluroksipīr-meptils)

2012. gada 1. janvāris

2021. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fluroksipīru, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Veicot šo vispārējo novērtēšanu, dalībvalstis:

1)

īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu iespējamajai piesārņošanai ar metabolītu fluroksipīra piridinolu, darbīgo vielu lietojot reģionos, kuros ir sārmaina vai uzņēmīga augsne un/vai jutīgi klimatiskie apstākļi;

| 2) | īpašu uzmanību pievērš riskam attiecībā uz ūdens organismiem. |
| --- | --- |

2)

īpašu uzmanību pievērš riskam attiecībā uz ūdens organismiem.

Atļaujas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju saistībā ar:

| a) | tehniskajās specifikācijās iekļauto piemaisījumu ietekmi; |
| --- | --- |

a)

tehniskajās specifikācijās iekļauto piemaisījumu ietekmi;

| b) | toksiskuma dokumentācijā izmantotā testa materiāla ietekmi uz tehniskā materiāla specifikāciju; |
| --- | --- |

b)

toksiskuma dokumentācijā izmantotā testa materiāla ietekmi uz tehniskā materiāla specifikāciju;

| c) | metabolītu fluroksipīra piridinolu un fluroksipīra metoksipiridīna toksikoloģisko ietekmi; |
| --- | --- |

c)

metabolītu fluroksipīra piridinolu un fluroksipīra metoksipiridīna toksikoloģisko ietekmi;

| d) | atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm attiecībā uz augiem; |
| --- | --- |

d)

atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm attiecībā uz augiem;

| e) | fluroksipīra esteru sadalīšanos dzīvnieku matricās; |
| --- | --- |

e)

fluroksipīra esteru sadalīšanos dzīvnieku matricās;

| f) | ilgtermiņa risku attiecībā uz sliekām un augsnes organismiem. |
| --- | --- |

f)

ilgtermiņa risku attiecībā uz sliekām un augsnes organismiem.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dalībvalstīm, Komisijai un iestādei a) un b) punktā norādīto informāciju līdz 2012. gada 1. jūlijam un c), d), e) un f) punktā norādīto informāciju līdz 2013. gada 31. decembrim.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļā svītro ierakstu par fluroksipīru; |
| --- | --- |

1)

A daļā svītro ierakstu par fluroksipīru;

| 2) | B daļu papildina ar šādu ierakstu:











  Nr. | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “9. | Fluroksipīrs

  CAS Nr. 69377-81-7

  CIPAC Nr. 431 | 4-amino-3,5-dihlor-6-fluor-2-piridiloksietiķskābe | ≥ 950 g/kg
  (fluroksipīr-meptils) | 2012. gada 1. janvāris | 2021. gada 31. decembris | A   DAĻA
  Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.
  B   DAĻA
  Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fluroksipīru, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.
  Veicot šo vispārējo novērtēšanu, dalībvalstis:






  1) | īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu iespējamajai piesārņošanai ar metabolītu fluroksipīra piridinolu, darbīgo vielu lietojot reģionos, kuros ir sārmaina vai uzņēmīga augsne un/vai jutīgi klimatiskie apstākļi; |

2)

B daļu papildina ar šādu ierakstu:

Nr.

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“9.

Fluroksipīrs

CAS Nr. 69377-81-7

CIPAC Nr. 431

4-amino-3,5-dihlor-6-fluor-2-piridiloksietiķskābe

≥ 950 g/kg

(fluroksipīr-meptils)

2012. gada 1. janvāris

2021. gada 31. decembris

A   DAĻA

Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

B   DAĻA

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par fluroksipīru, un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2011. gada 17. jūnijā pabeidza Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja.

Veicot šo vispārējo novērtēšanu, dalībvalstis:

1)

īpašu uzmanību pievērš gruntsūdeņu iespējamajai piesārņošanai ar metabolītu fluroksipīra piridinolu, darbīgo vielu lietojot reģionos, kuros ir sārmaina vai uzņēmīga augsne un/vai jutīgi klimatiskie apstākļi;

| 2) | īpašu uzmanību pievērš riskam attiecībā uz ūdens organismiem. |
| --- | --- |

2)

īpašu uzmanību pievērš riskam attiecībā uz ūdens organismiem.

Atļaujas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz apstiprinošu informāciju saistībā ar:

| a) | tehniskajās specifikācijās iekļauto piemaisījumu ietekmi; |
| --- | --- |

a)

tehniskajās specifikācijās iekļauto piemaisījumu ietekmi;

| b) | toksiskuma dokumentācijā izmantotā testa materiāla ietekmi uz tehniskā materiāla specifikāciju; |
| --- | --- |

b)

toksiskuma dokumentācijā izmantotā testa materiāla ietekmi uz tehniskā materiāla specifikāciju;

| c) | metabolītu fluroksipīra piridinolu un fluroksipīra metoksipiridīna toksikoloģisko ietekmi; |
| --- | --- |

c)

metabolītu fluroksipīra piridinolu un fluroksipīra metoksipiridīna toksikoloģisko ietekmi;

| d) | atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm attiecībā uz augiem; |
| --- | --- |

d)

atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm attiecībā uz augiem;

| e) | fluroksipīra esteru sadalīšanos dzīvnieku matricās; |
| --- | --- |

e)

fluroksipīra esteru sadalīšanos dzīvnieku matricās;

| f) | ilgtermiņa risku attiecībā uz sliekām un augsnes organismiem. |
| --- | --- |

f)

ilgtermiņa risku attiecībā uz sliekām un augsnes organismiem.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz dalībvalstīm, Komisijai un iestādei a) un b) punktā norādīto informāciju līdz 2012. gada 1. jūlijam un c), d), e) un f) punktā norādīto informāciju līdz 2013. gada 31. decembrim.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 737/2011

(2011. gada 26. jūlijs),

ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Kopienā (1), un jo īpaši tās 3. pantu,

ņemot vērā Francijas un Ungārijas lūgumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā ir iekļauts apgabalu saraksts minētās regulas 2. panta d) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā ir iekļauts apgabalu saraksts minētās regulas 2. panta d) punkta nozīmē.

| (2) | Saskaņā ar minēto pielikumu Francija ir iedalīta divdesmit divos apgabalos. Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām Francija ir lūgusi apgabalu sarakstam pievienot Gvadelupu (Guadeloupe), Martiniku (Martinique) un Reinjonu (La Réunion). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto pielikumu Francija ir iedalīta divdesmit divos apgabalos. Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām Francija ir lūgusi apgabalu sarakstam pievienot Gvadelupu (Guadeloupe), Martiniku (Martinique) un Reinjonu (La Réunion).

| (3) | Saskaņā ar minēto pielikumu Ungārija ir iedalīta septiņos apgabalos. Ungārija ir lūgusi samazināt apgabalu skaitu Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām, apgabalus Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl un Dél-Dunántúl apvienojot vienā Aizdonavas (Dunántúl) apgabalā un apgabalus Közép-Magyarország, Észak-Alföld un Dél-Alföld apvienojot vienā Alfeldas (Alföld) apgabalā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minēto pielikumu Ungārija ir iedalīta septiņos apgabalos. Ungārija ir lūgusi samazināt apgabalu skaitu Regulas (EK) Nr. 1217/2009 piemērošanas vajadzībām, apgabalus Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl un Dél-Dunántúl apvienojot vienā Aizdonavas (Dunántúl) apgabalā un apgabalus Közép-Magyarország, Észak-Alföld un Dél-Alföld apvienojot vienā Alfeldas (Alföld) apgabalā.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1217/2009. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1217/2009.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2012. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza šādi:

| 1) | saraksta daļai, kas attiecas uz Franciju, pievieno šādus apgabalus:






  “23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1)

saraksta daļai, kas attiecas uz Franciju, pievieno šādus apgabalus:

“23.

Guadeloupe

| 24. | Martinique |
| --- | --- |

24.

Martinique

| 25. | La Réunion”; |
| --- | --- |

25.

La Réunion”;

| 2) | saraksta daļu, kas attiecas uz Ungāriju, aizstāj ar šādu:
  “Ungārija







  1. | Észak-Magyarország |
| --- | --- | --- |

2)

saraksta daļu, kas attiecas uz Ungāriju, aizstāj ar šādu:

“Ungārija

1.

Észak-Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld”. |
| --- | --- |

3.

Alföld”.

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 738/2011

(2011. gada 26. jūlijs),

ar ko nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas minētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 27. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 26. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/46

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2011/71/ES

(2011. gada 26. jūlijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu kreozotu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Kreozots ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo aktīvo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā. Kreozots ir minētajā sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 kreozots novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 kreozots novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Zviedrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2007. gada 31. oktobrī Komisijai iesniedza kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. No šā ziņojuma izriet, ka novērtēšana aptver tikai B pakāpes un C pakāpes kreozotu, kā noteikts Eiropas standartā EN 13991:2003. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Zviedrija, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 14. panta 4. un 6. punktu 2007. gada 31. oktobrī Komisijai iesniedza kompetentās iestādes sagatavotu ziņojumu un attiecīgu ieteikumu. No šā ziņojuma izriet, ka novērtēšana aptver tikai B pakāpes un C pakāpes kreozotu, kā noteikts Eiropas standartā EN 13991:2003.

| (4) | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām sākās 2008. gada 30. aprīlī. Apspriedes rezultāts tika publiskots un apspriests par Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū īstenošanu atbildīgo iestāžu pārstāvju 30. sanāksmē. |
| --- | --- |

(4)

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām sākās 2008. gada 30. aprīlī. Apspriedes rezultāts tika publiskots un apspriests par Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū īstenošanu atbildīgo iestāžu pārstāvju 30. sanāksmē.

| (5) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2010. gada 17. decembrī iekļāva novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja izskatīšanas gaitā gūtos secinājumus 2010. gada 17. decembrī iekļāva novērtējuma ziņojumā.

| (6) | Novērtējuma ziņojums liecina, ka koksnes konservanti, kuri satur kreozotu, dažos no novērtētajiem paņēmieniem, ar kuriem tos izmanto koksnes apstrādē, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Turklāt iepriekšminētajā ieinteresēto personu apspriedē tika sniegtas nepārprotamas liecības, ka noteikti kreozota izmantošanas veidi sniegs ievērojamus sociālus un ekonomiskus ieguvumus. Saistībā ar apspriedi iesniegtajās un publicētajās dzīves cikla analīzēs pausts uzskats, ka dažkārt kreozotam nav piemērotu alternatīvu, kas būtu mazāk kaitīgas videi. Tāpēc ir lietderīgi kreozotu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Novērtējuma ziņojums liecina, ka koksnes konservanti, kuri satur kreozotu, dažos no novērtētajiem paņēmieniem, ar kuriem tos izmanto koksnes apstrādē, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Turklāt iepriekšminētajā ieinteresēto personu apspriedē tika sniegtas nepārprotamas liecības, ka noteikti kreozota izmantošanas veidi sniegs ievērojamus sociālus un ekonomiskus ieguvumus. Saistībā ar apspriedi iesniegtajās un publicētajās dzīves cikla analīzēs pausts uzskats, ka dažkārt kreozotam nav piemērotu alternatīvu, kas būtu mazāk kaitīgas videi. Tāpēc ir lietderīgi kreozotu iekļaut minētās direktīvas I pielikumā.

| (7) | Tomēr riska novērtējumā noteikts, ka daži novērtējuma ziņojumā aplūkotie koksnes izmantošanas scenāriji rada nepieļaujamu apdraudējumu videi. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr riska novērtējumā noteikts, ka daži novērtējuma ziņojumā aplūkotie koksnes izmantošanas scenāriji rada nepieļaujamu apdraudējumu videi.

| (8) | Turklāt kreozots ir identificēts kā kancerogēna viela devās, kas mazākas par nenovērojamas kaitīgas iedarbības līmeni, un ir klasificēts kā 1.B kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(8)

Turklāt kreozots ir identificēts kā kancerogēna viela devās, kas mazākas par nenovērojamas kaitīgas iedarbības līmeni, un ir klasificēts kā 1.B kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3).

| (9) | Kreozota sastāvā ir simtiem savienojumu, un tā galvenā sastāvdaļa ir policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (“PAH”). Daži no tiem Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas atzinumā novērtēti kā noturīgi, bioakumulatīvi un toksiski (“PBT”; antracēns (4)) vai ļoti noturīgi un ļoti bioakumulatīvi (“vPvB”; fluorantracēns, fenantrēns un pirēns (5)) saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti XIII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (6). |
| --- | --- |

(9)

Kreozota sastāvā ir simtiem savienojumu, un tā galvenā sastāvdaļa ir policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (“PAH”). Daži no tiem Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas atzinumā novērtēti kā noturīgi, bioakumulatīvi un toksiski (“PBT”; antracēns (4)) vai ļoti noturīgi un ļoti bioakumulatīvi (“vPvB”; fluorantracēns, fenantrēns un pirēns (5)) saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti XIII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (6).

| (10) | PAH ir iekļauti to vielu sarakstā, uz kurām attiecas 1979. gada Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos Protokola par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (“POP”) III pielikumā un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (7). |
| --- | --- |

(10)

PAH ir iekļauti to vielu sarakstā, uz kurām attiecas 1979. gada Konvencijas par robežšķērsojošo gaisa piesārņošanu lielos attālumos Protokola par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (“POP”) III pielikumā un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulai (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (7).

| (11) | Norādījumos, ko 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcija pieņēmusi ar Lēmumu 2009/4/EK, atrodams labāko pieejamo tehnisko paņēmienu saraksts POP emisiju ierobežošanai no galvenajiem stacionārajiem avotiem. Šo norādījumu V iedaļas E daļā īpaši aplūkotas PAH emisijas, kas saistītas ar koksnes konservāciju, izmantojot no akmeņogļu darvas iegūtus produktus, kas satur PAH, kā, piemēram, kreozotu. Metodes attiecas uz koksnes piesūcināšanu, uzglabāšanu, apstrādi un izmantošanu, kā arī ietver alternatīvas, kas samazina nepieciešamību izmantot PAH saturošus produktus. Tajā ieteikti arī labākie pieejamie tehniskie paņēmieni, kas izmantojami šādi apstrādātas koksnes dedzināšanai. |
| --- | --- |

(11)

Norādījumos, ko 1979. gada Konvencijas par pārrobežu gaisa piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcija pieņēmusi ar Lēmumu 2009/4/EK, atrodams labāko pieejamo tehnisko paņēmienu saraksts POP emisiju ierobežošanai no galvenajiem stacionārajiem avotiem. Šo norādījumu V iedaļas E daļā īpaši aplūkotas PAH emisijas, kas saistītas ar koksnes konservāciju, izmantojot no akmeņogļu darvas iegūtus produktus, kas satur PAH, kā, piemēram, kreozotu. Metodes attiecas uz koksnes piesūcināšanu, uzglabāšanu, apstrādi un izmantošanu, kā arī ietver alternatīvas, kas samazina nepieciešamību izmantot PAH saturošus produktus. Tajā ieteikti arī labākie pieejamie tehniskie paņēmieni, kas izmantojami šādi apstrādātas koksnes dedzināšanai.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 6. panta 2. punkta otro daļu un saistībā ar minētās regulas III pielikumu dalībvalstīm jāpieņem rīcības plāns, iekļaujot pasākumus attīstības veicināšanai un gadījumos, kad tas uzskatāms par lietderīgu, jāprasa lietot aizstājējus vai modificētus materiālus, produktus un procesus, lai novērstu PAH rašanos un izdalīšanos. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 3. panta 3. punktu dalībvalstis un Komisija atbilstoši vērtēšanas un atļauju piešķiršanas shēmām attiecībā uz esošajām ķīmiskajām vielām un pesticīdiem saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem veic attiecīgus pasākumus, lai kontrolētu esošās ķīmiskās vielas un pesticīdus, kuriem ir POP īpašības. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 6. panta 2. punkta otro daļu un saistībā ar minētās regulas III pielikumu dalībvalstīm jāpieņem rīcības plāns, iekļaujot pasākumus attīstības veicināšanai un gadījumos, kad tas uzskatāms par lietderīgu, jāprasa lietot aizstājējus vai modificētus materiālus, produktus un procesus, lai novērstu PAH rašanos un izdalīšanos. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 3. panta 3. punktu dalībvalstis un Komisija atbilstoši vērtēšanas un atļauju piešķiršanas shēmām attiecībā uz esošajām ķīmiskajām vielām un pesticīdiem saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem veic attiecīgus pasākumus, lai kontrolētu esošās ķīmiskās vielas un pesticīdus, kuriem ir POP īpašības.

| (13) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (8), identificē PAH kā prioritāras bīstamās vielas, kuru radītais virszemes ūdeņu piesārņojums izplūžu, emisiju vai zudumu dēļ ir jāizbeidz vai pakāpeniski jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (8), identificē PAH kā prioritāras bīstamās vielas, kuru radītais virszemes ūdeņu piesārņojums izplūžu, emisiju vai zudumu dēļ ir jāizbeidz vai pakāpeniski jāpārtrauc.

| (14) | Tādēļ ir lietderīgi atstāt PAH iekļauto vielu sarakstā tikai uz pieciem gadiem un ņemt vērā salīdzinošu riska novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ ir lietderīgi atstāt PAH iekļauto vielu sarakstā tikai uz pieciem gadiem un ņemt vērā salīdzinošu riska novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu pirms tā atkārtotas iekļaušanas I pielikumā.

| (15) | Turklāt kreozotu saturošu biocīdo produktu izmantošana jāatļauj tikai tajos gadījumos, kad, ņemot vērā visus vietējos un citus apstākļus, nav citu piemērotu alternatīvu. Ja ir iesniegts pieteikums produktu izmantošanas atļaujas vai savstarpējas atzīšanas saņemšanai, dalībvalstij, kas pieņem pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa aizstāšanas iespēju tehniskā un ekonomiskā pamatojuma analīze. Pamatojoties uz šo analīzi un citu tai pieejamo informāciju, dalībvalstij, kura izdod atļauju, jāpamato secinājums par to, ka nav piemērotu alternatīvu, un šis pamatojums jāpaziņo Komisijai tajā posmā, kad produkta atļaujas varētu būt piešķirtas. Šajā sakarā, lai palielinātu pārredzamību, ir lietderīgi pieprasīt dalībvalstīm iekļaut pārskatā informāciju par to, kā tiek veicināta alternatīvu risinājumu attīstība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 6. panta 2. punktu, vai nu tieši, vai ar atsauci uz publicētu rīcības plānu. Lai vēl vairāk palielinātu pārredzamību, ir lietderīgi nodrošināt šīs informācijas publiskošanu. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt kreozotu saturošu biocīdo produktu izmantošana jāatļauj tikai tajos gadījumos, kad, ņemot vērā visus vietējos un citus apstākļus, nav citu piemērotu alternatīvu. Ja ir iesniegts pieteikums produktu izmantošanas atļaujas vai savstarpējas atzīšanas saņemšanai, dalībvalstij, kas pieņem pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa aizstāšanas iespēju tehniskā un ekonomiskā pamatojuma analīze. Pamatojoties uz šo analīzi un citu tai pieejamo informāciju, dalībvalstij, kura izdod atļauju, jāpamato secinājums par to, ka nav piemērotu alternatīvu, un šis pamatojums jāpaziņo Komisijai tajā posmā, kad produkta atļaujas varētu būt piešķirtas. Šajā sakarā, lai palielinātu pārredzamību, ir lietderīgi pieprasīt dalībvalstīm iekļaut pārskatā informāciju par to, kā tiek veicināta alternatīvu risinājumu attīstība saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/2004 6. panta 2. punktu, vai nu tieši, vai ar atsauci uz publicētu rīcības plānu. Lai vēl vairāk palielinātu pārredzamību, ir lietderīgi nodrošināt šīs informācijas publiskošanu.

| (16) | Savienības mērogā nav novērtēti visi ar kreozotu apstrādātas koksnes iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm novērtēt tos lietojumus vai kaitīgās iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nebija reprezentatīvi pārstāvēti Savienības mēroga riska novērtējumā, un, piešķirot produktu atļaujas, nodrošināt, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši noteikumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(16)

Savienības mērogā nav novērtēti visi ar kreozotu apstrādātas koksnes iespējamie lietojumi. Tāpēc ir lietderīgi dalībvalstīm novērtēt tos lietojumus vai kaitīgās iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz vides segmentiem un populācijām, kuri nebija reprezentatīvi pārstāvēti Savienības mēroga riska novērtējumā, un, piešķirot produktu atļaujas, nodrošināt, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi vai paredzēti īpaši noteikumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieļaujamam līmenim.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 31. ierakstā paredzēti noteikumi par kreozota lietošanu koksnes apstrādei un ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanu tirgū. Ir lietderīgi paredzēt, ka to biocīdo produktu atļauju saņemšanai, kas satur kreozotu, jāatbilst šiem ierobežojumiem. Ar Komisijas 1999. gada 26. oktobra Lēmumu 1999/832/EK par valsts noteikumiem, kurus paziņojusi Nīderlandes Karaliste, attiecībā uz kreozota lietošanas un laišanas tirgū ierobežojumiem (9), 2002. gada 23. janvāra Lēmumu 2002/59/EK par valsts noteikumu projektu, kuru saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste, par ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanas tirgū un kreozota lietošanas koksnes apstrādē ierobežojumiem (10) un 2002. gada 31. oktobra Lēmumu 2002/884/EK par valsts noteikumiem, kurus saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu un 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste, attiecībā uz ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanas tirgū un kreozota lietošanas koksnes apstrādē ierobežojumiem (11) Komisija pilnvarojusi Nīderlandi saglabāt pašreizējos stingrākos valsts noteikumus, par kuriem paziņots saskaņā ar EK līgumu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1907/2006 67. panta 3. punktu un kā noteikts Komisijas paziņojumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 67. panta 3. punktu (12), šie ierobežojumi var būt spēkā līdz 2013. gada 1. jūnijam. Šajos ierobežojumos ietverts aizliegums izmantot ar kreozotu apstrādātu koksni tādiem lietojumiem, kuros notiek saskare ar virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 31. ierakstā paredzēti noteikumi par kreozota lietošanu koksnes apstrādei un ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanu tirgū. Ir lietderīgi paredzēt, ka to biocīdo produktu atļauju saņemšanai, kas satur kreozotu, jāatbilst šiem ierobežojumiem. Ar Komisijas 1999. gada 26. oktobra Lēmumu 1999/832/EK par valsts noteikumiem, kurus paziņojusi Nīderlandes Karaliste, attiecībā uz kreozota lietošanas un laišanas tirgū ierobežojumiem (9), 2002. gada 23. janvāra Lēmumu 2002/59/EK par valsts noteikumu projektu, kuru saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste, par ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanas tirgū un kreozota lietošanas koksnes apstrādē ierobežojumiem (10) un 2002. gada 31. oktobra Lēmumu 2002/884/EK par valsts noteikumiem, kurus saskaņā ar EK Līguma 95. panta 4. punktu un 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste, attiecībā uz ar kreozotu apstrādātas koksnes laišanas tirgū un kreozota lietošanas koksnes apstrādē ierobežojumiem (11) Komisija pilnvarojusi Nīderlandi saglabāt pašreizējos stingrākos valsts noteikumus, par kuriem paziņots saskaņā ar EK līgumu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1907/2006 67. panta 3. punktu un kā noteikts Komisijas paziņojumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 67. panta 3. punktu (12), šie ierobežojumi var būt spēkā līdz 2013. gada 1. jūnijam. Šajos ierobežojumos ietverts aizliegums izmantot ar kreozotu apstrādātu koksni tādiem lietojumiem, kuros notiek saskare ar virszemes ūdeņiem vai gruntsūdeņiem.

| (18) | Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā konstatēto, ir lietderīgi noteikt, ka attiecībā uz produktiem, kuri satur kreozotu un kurus izmanto par koksnes konservantiem, atļaujas tiek piešķirtas, paredzot īpašus riska samazināšanas pasākumus. Ņemot vērā kreozota kancerogēnās īpašības, ir lietderīgi pieprasīt, lai produktu atļaujas biocīdiem produktiem, kuru sastāvā ir šis materiāls, atbilstu prasībai veikt visus iespējamos pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (13), lai aizsargātu darbiniekus, ieskaitot tālākos lietotājus, no kaitīgās ietekmes koksnes apstrādes procesā un izmantojot apstrādāto koksni. Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdenstilpēm identificētos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu augsni un ūdenstilpes. Tāpēc jāparedz instrukcijas, kurās norādīts, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama nojumē, uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes vai tiem abiem un produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā novērtēšanas ziņojumā konstatēto, ir lietderīgi noteikt, ka attiecībā uz produktiem, kuri satur kreozotu un kurus izmanto par koksnes konservantiem, atļaujas tiek piešķirtas, paredzot īpašus riska samazināšanas pasākumus. Ņemot vērā kreozota kancerogēnās īpašības, ir lietderīgi pieprasīt, lai produktu atļaujas biocīdiem produktiem, kuru sastāvā ir šis materiāls, atbilstu prasībai veikt visus iespējamos pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (13), lai aizsargātu darbiniekus, ieskaitot tālākos lietotājus, no kaitīgās ietekmes koksnes apstrādes procesā un izmantojot apstrādāto koksni. Ņemot vērā attiecībā uz augsni un ūdenstilpēm identificētos riskus, jāveic pienācīgi riska mazināšanas pasākumi, lai aizsargātu augsni un ūdenstilpes. Tāpēc jāparedz instrukcijas, kurās norādīts, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama nojumē, uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes vai tiem abiem un produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| (19) | Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tiem tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur kreozotu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi šīs direktīvas noteikumus piemērot vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret tiem tirgū esošajiem biocīdajiem produktiem, kuri kā aktīvo vielu satur kreozotu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (20) | Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(20)

Pirms aktīvās vielas iekļaušanas I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un varētu nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kas saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (21) | Pēc iekļaušanas dalībvalstīm būtu jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(21)

Pēc iekļaušanas dalībvalstīm būtu jādod pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (22) | Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (23) | Ar Direktīvas 98/8/EK 28. panta 1. punktu izveidotā komiteja nav sniegusi atzinumu par šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem, tāpēc Komisija priekšlikumu par minētajiem pasākumiem iesniedza Padomei un nosūtīja to Eiropas Parlamentam. Padome nepieņēma lēmumu divu mēnešu termiņā, kas paredzēts 5.a pantā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (14), tādēļ Komisija priekšlikumu nekavējoties iesniedza Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments četru mēnešu laikā no minētās priekšlikuma iesniegšanas pret ierosinātajiem pasākumiem neiebilda, |
| --- | --- |

(23)

Ar Direktīvas 98/8/EK 28. panta 1. punktu izveidotā komiteja nav sniegusi atzinumu par šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem, tāpēc Komisija priekšlikumu par minētajiem pasākumiem iesniedza Padomei un nosūtīja to Eiropas Parlamentam. Padome nepieņēma lēmumu divu mēnešu termiņā, kas paredzēts 5.a pantā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (14), tādēļ Komisija priekšlikumu nekavējoties iesniedza Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments četru mēnešu laikā no minētās priekšlikuma iesniegšanas pret ierosinātajiem pasākumiem neiebilda,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2012. gada 30. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Šos noteikumus dalībvalstis piemēro no 2013. gada 1. maija.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai tiesību aktu svarīgāko noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2011. gada 26. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

3

(4)  Dalībvalsts komitejas paskaidrojuma dokuments antracēna identificēšanai par vielu, kas rada ļoti lielas bažas, pieņemts 2008. gada 8. oktobrī.

4

(5)  Dalībvalsts komitejas paskaidrojuma dokuments antracēna eļļas un neattīrīta antracēna identificēšanai par vielu, kas rada ļoti lielas bažas to CMR, PBT un vPvB īpašību dēļ, pieņemts 2009. gada 4. decembrī.

5

CMR

PBT

vPvB

(6)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.

7

(8)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

8

(9)  OV L 329, 22.12.1999., 25. lpp.

9

(10)  OV L 23, 25.1.2002., 37. lpp.

10

(11)  OV L 308, 9.11.2002., 30. lpp.

11

(12)  OV C 130, 9.6.2009., 3. lpp.

12

(13)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

13

(14)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

14

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā pievieno šādu ierakstu:

| “45 | Kreozots | Kreozots
  EK Nr. 232-287-5

  CAS Nr. 8001-58-9 | B pakāpes un C pakāpes kreozots, kā noteikts Eiropas standartā EN 13991:2003 | 2013. gada 1. maijs | 2015. gada 30. aprīlis | 2018. gada 30. aprīlis | 8. | Kreozotu saturošus biocīdos produktus var atļaut tikai lietojumiem, kuriem nav citu piemērotu alternatīvu. Dalībvalstīm, kuras šādus produktus atļauj, pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa aizstāšanas iespēju tehniskā un ekonomiskā pamatojuma analīze, kā arī cita tam pieejama informācija, ar kuru jāpamato secinājums par to, ka nav piemērotu alternatīvu. Tās dalībvalstis, kuras savā teritorijā atļauj šādus produktus, vēlākais 2016. gada 31. jūlijā sniedz Komisijai ziņojumu, kurā pamatots secinājums par atbilstošu alternatīvu trūkumu, norādot arī, kā tiek veicināta alternatīvu meklēšana. Komisija šos ziņojumus publisko.
  Pirms aktīvās vielas atkārtotas iekļaušanas šajā pielikumā jāveic salīdzinošs risku novērtējums saskaņā ar 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu.
  Novērtējot pieteikumus produktu atļaujai saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis, ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu, novērtē tos lietojumus vai tos kaitīgas iedarbības scenārijus uz attiecīgajiem vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezenatīvi pārstāvēti riska novērtējumā Savienības līmenī.
  Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  1) | kreozotu var izmantot tikai ar nosacījumiem, kas minēti 31. ieraksta otrās slejas 2. punktā XVII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1); |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“45

Kreozots

Kreozots

EK Nr. 232-287-5

CAS Nr. 8001-58-9

B pakāpes un C pakāpes kreozots, kā noteikts Eiropas standartā EN 13991:2003

2013. gada 1. maijs

2015. gada 30. aprīlis

2018. gada 30. aprīlis

8.

Kreozotu saturošus biocīdos produktus var atļaut tikai lietojumiem, kuriem nav citu piemērotu alternatīvu. Dalībvalstīm, kuras šādus produktus atļauj, pieteikuma iesniedzējam jāpieprasa aizstāšanas iespēju tehniskā un ekonomiskā pamatojuma analīze, kā arī cita tam pieejama informācija, ar kuru jāpamato secinājums par to, ka nav piemērotu alternatīvu. Tās dalībvalstis, kuras savā teritorijā atļauj šādus produktus, vēlākais 2016. gada 31. jūlijā sniedz Komisijai ziņojumu, kurā pamatots secinājums par atbilstošu alternatīvu trūkumu, norādot arī, kā tiek veicināta alternatīvu meklēšana. Komisija šos ziņojumus publisko.

Pirms aktīvās vielas atkārtotas iekļaušanas šajā pielikumā jāveic salīdzinošs risku novērtējums saskaņā ar 10. panta 5. punkta i) apakšpunkta otro daļu.

Novērtējot pieteikumus produktu atļaujai saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis, ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu, novērtē tos lietojumus vai tos kaitīgas iedarbības scenārijus uz attiecīgajiem vides segmentiem un populācijām, kas nav reprezenatīvi pārstāvēti riska novērtējumā Savienības līmenī.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:

1)

kreozotu var izmantot tikai ar nosacījumiem, kas minēti 31. ieraksta otrās slejas 2. punktā XVII pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1);

| 2) | kreozotu nedrīkst lietot koksnes apstrādei, kura paredzēta lietojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 31. ieraksta otrās slejas 3. punktā; |
| --- | --- |

2)

kreozotu nedrīkst lietot koksnes apstrādei, kura paredzēta lietojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikuma 31. ieraksta otrās slejas 3. punktā;

| 3) | jāveic atbilstīgi riska samazināšanas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (2); |
| --- | --- |

3)

jāveic atbilstīgi riska samazināšanas pasākumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (2);

| 4) | jāveic atbilstoši riska mazināšana pasākumi, lai nodrošinātu augsnes un ūdenstilpju aizsardzību. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un, ja tas ir paredzēts, drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes vai/un uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

4)

jāveic atbilstoši riska mazināšana pasākumi, lai nodrošinātu augsnes un ūdenstilpju aizsardzību. Jo īpaši uz atļauto produktu marķējuma un, ja tas ir paredzēts, drošības datu lapās norāda, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama zem nojumes vai/un uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka produktu noplūdes jāsavāc atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.”

2

---

LĒMUMI

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/52

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 6. jūlijs)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas)

(2011/468/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Dānija 2010. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard un 2011. gada 8. martā pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/200610. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 14 181 901 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Dānija 2010. gada 6. oktobrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard un 2011. gada 8. martā pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/200610. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 14 181 901 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 14 181 901 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2011. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/53

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 6. jūlijs)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas)

(2011/469/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Dānija 2010. gada 7. jūlijā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā LM Glasfiber un 2011. gada 3. februārī pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 6 247 415 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Dānija 2010. gada 7. jūlijā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā LM Glasfiber un 2011. gada 3. februārī pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 6 247 415 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 6 247 415 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2011. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/54

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 6. jūlijs)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium no Beļģijas)

(2011/470/ES)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Beļģija 2010. gada 20. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā General Motors Belgium un četros tā piegādes uzņēmumos un līdz 2011. gada 24. janvārim pieteikumu papildināja, iesniedzot jaunu informāciju. Šis pieteikums atbilst finansiālā ieguldījuma noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā. Tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 9 593 931 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija 2010. gada 20. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā General Motors Belgium un četros tā piegādes uzņēmumos un līdz 2011. gada 24. janvārim pieteikumu papildināja, iesniedzot jaunu informāciju. Šis pieteikums atbilst finansiālā ieguldījuma noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā. Tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 9 593 931 apmērā.

| (5) | Tādēļ ir jāizmanto EGF, lai piešķirtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir jāizmanto EGF, lai piešķirtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 9 593 931 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2011. gada 6. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

J. BUZEK

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 14. decembris)

par valsts atbalstu C 38/05 (ex NN 52/04), ko Vācija piešķīra Biria grupai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8289)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/471/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūra Komisijā

| (1) | Komisija 2002. gada 23. janvārī un 2002. gada 20. augustā saņēma sūdzību par valsts atbalstu par labu Biria grupai valsts galvojuma veidā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2002. gada 23. janvārī un 2002. gada 20. augustā saņēma sūdzību par valsts atbalstu par labu Biria grupai valsts galvojuma veidā.

| (2) | Pēc Vācijas un Komisijas sarakstes Vācija 2003. gada 24. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 28. janvārī, informēja Komisiju, ka plānotais galvojums, kuram bija nepieciešama Komisijas piekrišana, ir atsaukts. Par to 2003. gada 17. februāra vēstulē informēja sūdzības iesniedzēju. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Vācijas un Komisijas sarakstes Vācija 2003. gada 24. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 28. janvārī, informēja Komisiju, ka plānotais galvojums, kuram bija nepieciešama Komisijas piekrišana, ir atsaukts. Par to 2003. gada 17. februāra vēstulē informēja sūdzības iesniedzēju.

| (3) | Ar 2003. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 9. jūlijā, un 2003. gada 8. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 5. septembrī, sūdzības iesniedzējs informēja par citu valsts galvojumu Biria grupas labā, kā arī par to, ka valstij pieder daļas minētās grupas uzņēmumos. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2003. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 9. jūlijā, un 2003. gada 8. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 5. septembrī, sūdzības iesniedzējs informēja par citu valsts galvojumu Biria grupas labā, kā arī par to, ka valstij pieder daļas minētās grupas uzņēmumos.

| (4) | Komisija 2003. gada 9. septembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2003. gada 14. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 16. oktobrī. Komisija 2003. gada 9. decembrī pieprasīja turpmākus paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2004. gada 19. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2003. gada 9. septembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2003. gada 14. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 16. oktobrī. Komisija 2003. gada 9. decembrī pieprasīja turpmākus paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2004. gada 19. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (5) | Komisija 2004. gada 18. oktobrī izdeva rīkojumu sniegt informāciju, jo tai bija šaubas par to, vai atbalsta pasākumi par labu Biria grupai atbilda noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā tika veikti. Atbildot uz rīkojumu sniegt informāciju, Vācija 2005. gada 31. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza turpmāku informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2004. gada 18. oktobrī izdeva rīkojumu sniegt informāciju, jo tai bija šaubas par to, vai atbalsta pasākumi par labu Biria grupai atbilda noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā tika veikti. Atbildot uz rīkojumu sniegt informāciju, Vācija 2005. gada 31. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza turpmāku informāciju.

| (6) | Komisija 2005. gada 20. oktobrī uzsāka trīs iespējamo valsts atbalstu formālās izmeklēšanas procedūru. Tajā pašā lēmumā Komisija konstatēja, ka vairāki citi šķietami prettiesiski veiktie valsts atbalsta pasākumi vai nu nav uzskatāmi par valsts atbalstu, vai arī ir veikti, pamatojoties uz apstiprinātiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem. Minētais Komisijas lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem. Piezīmes tika saņemtas no šādām ieinteresētajām personām: ar 2006. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, saņemtas piezīmes no ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma; ar 2007. gada 6. februāra vēstulēm, kas reģistrētas tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, un Pantherwerke AG, Löhne; ar 2006. gada 6. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un ar 2006. gada 27. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Vaterland-Verke GmbH & Co KG, Neuenrade. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2005. gada 20. oktobrī uzsāka trīs iespējamo valsts atbalstu formālās izmeklēšanas procedūru. Tajā pašā lēmumā Komisija konstatēja, ka vairāki citi šķietami prettiesiski veiktie valsts atbalsta pasākumi vai nu nav uzskatāmi par valsts atbalstu, vai arī ir veikti, pamatojoties uz apstiprinātiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem. Minētais Komisijas lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem. Piezīmes tika saņemtas no šādām ieinteresētajām personām: ar 2006. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, saņemtas piezīmes no ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma; ar 2007. gada 6. februāra vēstulēm, kas reģistrētas tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, un Pantherwerke AG, Löhne; ar 2006. gada 6. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un ar 2006. gada 27. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Vaterland-Verke GmbH & Co KG, Neuenrade.

| (7) | Vācijai šīs piezīmes nosūtīja ar 2006. gada 6. februāra un 2006. gada 2. marta vēstulēm. Vācija sniedza atbildi 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī, un 2006. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(7)

Vācijai šīs piezīmes nosūtīja ar 2006. gada 6. februāra un 2006. gada 2. marta vēstulēm. Vācija sniedza atbildi 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī, un 2006. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (8) | Savas piezīmes par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija iesniedza 2006. gada 23. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(8)

Savas piezīmes par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija iesniedza 2006. gada 23. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

| (9) | Komisija 2006. gada 6. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Vācija sniedza 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī. Komisija 2006. gada 19. jūlijā nosūtīja vēl vienu papildu informācijas pieprasījumu, uz kuru Vācija sniedza atbildi 2006. gada 25. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 26. septembrī. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2006. gada 6. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Vācija sniedza 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī. Komisija 2006. gada 19. jūlijā nosūtīja vēl vienu papildu informācijas pieprasījumu, uz kuru Vācija sniedza atbildi 2006. gada 25. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 26. septembrī.

| (10) | Komisija 2007. gada 24. janvārī pieņēma lēmumu (4) saskaņā ar 7. panta 5. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2007. gada 24. janvārī pieņēma lēmumu (4) saskaņā ar 7. panta 5. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (5).

1.2.   Procedūra Vispārējā tiesā

| (11) | Saksijas federālā zeme 2007. gada 5. aprīlī iesniedza sūdzību pret Komisijas lēmumu attiecībā uz 2. un 3. pasākumu (lieta T-102/07). 2007. gada 16. aprīlī vēl vienu sūdzību iesniedza MB Immobilien Verwaltungs GmbH un MB System GmbH & Co. KG, kas ir atbalsta saņēmēju, kuriem lēmums bija adresēts, tiesību pārņēmēji (T-120/07). Šī otrā sūdzība attiecās uz visiem trim pasākumiem, kas bija lēmuma priekšmets. Ar 2008. gada 24. novembra lēmumu Vispārējās tiesas priekšsēdētājs apvienoja abas lietas. |
| --- | --- |

(11)

Saksijas federālā zeme 2007. gada 5. aprīlī iesniedza sūdzību pret Komisijas lēmumu attiecībā uz 2. un 3. pasākumu (lieta T-102/07). 2007. gada 16. aprīlī vēl vienu sūdzību iesniedza MB Immobilien Verwaltungs GmbH un MB System GmbH & Co. KG, kas ir atbalsta saņēmēju, kuriem lēmums bija adresēts, tiesību pārņēmēji (T-120/07). Šī otrā sūdzība attiecās uz visiem trim pasākumiem, kas bija lēmuma priekšmets. Ar 2008. gada 24. novembra lēmumu Vispārējās tiesas priekšsēdētājs apvienoja abas lietas.

| (12) | Vispārējā tiesa ar 2010. gada 3. marta spriedumu atcēla Komisijas 2007. gada 24. janvāra lēmumu. |
| --- | --- |

(12)

Vispārējā tiesa ar 2010. gada 3. marta spriedumu atcēla Komisijas 2007. gada 24. janvāra lēmumu.

| (13) | Sūdzības (kuras lielā mērā atkārtojas) pamatā aptvēra šādus argumentus. Pirmkārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja, ka Komisija nepamatoti secināja, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā Vācijas valsts atbalsta shēma. Otrkārt, Komisijas veiktais novērtējums, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ir kļūdains. Treškārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja kļūdu Komisijas lēmuma pamatojumā attiecībā uz atbalsta elementa apmēru. |
| --- | --- |

(13)

Sūdzības (kuras lielā mērā atkārtojas) pamatā aptvēra šādus argumentus. Pirmkārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja, ka Komisija nepamatoti secināja, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā Vācijas valsts atbalsta shēma. Otrkārt, Komisijas veiktais novērtējums, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ir kļūdains. Treškārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja kļūdu Komisijas lēmuma pamatojumā attiecībā uz atbalsta elementa apmēru.

| (14) | Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas lēmumu attiecībā uz secinājumu, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā valsts atbalsta shēma. Turklāt Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas veikto novērtējumu, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji ir “grūtībās nonākuši uzņēmumi” atbilstoši definīcijai, kas iekļauta Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Vispārējā tiesa atcēla lēmumu vienīgi tādēļ, ka trūka pamatojums riska prēmijām, kas izmantotas valsts atbalsta elementa aprēķināšanai. Vispārējā tiesa jo īpaši konstatēja, ka, aprēķinot valsts atbalsta elementu aizdevumā, kuru piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, nepietiek ar vienkāršu atsauci uz Komisijas 1997. gada paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (7) (turpmāk “1997. gada paziņojums par atsauces likmi”), lai pamatotu dažādo riska prēmiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(14)

Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas lēmumu attiecībā uz secinājumu, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā valsts atbalsta shēma. Turklāt Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas veikto novērtējumu, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji ir “grūtībās nonākuši uzņēmumi” atbilstoši definīcijai, kas iekļauta Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Vispārējā tiesa atcēla lēmumu vienīgi tādēļ, ka trūka pamatojums riska prēmijām, kas izmantotas valsts atbalsta elementa aprēķināšanai. Vispārējā tiesa jo īpaši konstatēja, ka, aprēķinot valsts atbalsta elementu aizdevumā, kuru piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, nepietiek ar vienkāršu atsauci uz Komisijas 1997. gada paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (7) (turpmāk “1997. gada paziņojums par atsauces likmi”), lai pamatotu dažādo riska prēmiju izmantošanu.

| (15) | Tāpēc saskaņā ar LESD 266. panta 1. punktu ar šo lēmumu tiek īstenots Vispārējās tiesas spriedums un sīkāk izskaidrota metode, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu valsts atbalsta elementu apskatāmajā pasākumā. Šis lēmums neko nemaina valsts atbalsta novērtējumā, kuru Komisija veica 2007. gada 24. janvāra lēmuma ietvaros. Tas jo īpaši attiecas uz aspektiem, kurus Vispārējā tiesa jau izvērtēja. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc saskaņā ar LESD 266. panta 1. punktu ar šo lēmumu tiek īstenots Vispārējās tiesas spriedums un sīkāk izskaidrota metode, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu valsts atbalsta elementu apskatāmajā pasākumā. Šis lēmums neko nemaina valsts atbalsta novērtējumā, kuru Komisija veica 2007. gada 24. janvāra lēmuma ietvaros. Tas jo īpaši attiecas uz aspektiem, kurus Vispārējā tiesa jau izvērtēja.

1.3.   Procedūra pēc Vispārējās tiesas sprieduma

| (16) | Pēc Vispārējās tiesas sprieduma ieinteresētās personas 2010. gada 7. jūnijā iesniedza papildu piezīmes, kas reģistrētas tajā pašā dienā. Šīs piezīmes nosūtīja Vācijai 2010. gada 16. jūnijā. Vācijas atbilde uz ieinteresēto personu piezīmēm tika nosūtīta Komisijai 2010. gada 12. jūlijā un reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(16)

Pēc Vispārējās tiesas sprieduma ieinteresētās personas 2010. gada 7. jūnijā iesniedza papildu piezīmes, kas reģistrētas tajā pašā dienā. Šīs piezīmes nosūtīja Vācijai 2010. gada 16. jūnijā. Vācijas atbilde uz ieinteresēto personu piezīmēm tika nosūtīta Komisijai 2010. gada 12. jūlijā un reģistrēta tajā pašā dienā.

| (17) | Komisija 2010. gada 19. augustā nosūtīja Vācijai informācijas pieprasījumu, uz ko Vācija atbildēja ar 2010. gada 14. septembra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2010. gada 19. augustā nosūtīja Vācijai informācijas pieprasījumu, uz ko Vācija atbildēja ar 2010. gada 14. septembra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā.

II.   APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (18) | Biria grupa līdz 2005. gada 7. novembrim ražoja un tirgoja velosipēdus. Grupas mātesuzņēmums, kura nosaukums toreiz bija Biria AG, atradās Neikirhā, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (8). |
| --- | --- |

(18)

Biria grupa līdz 2005. gada 7. novembrim ražoja un tirgoja velosipēdus. Grupas mātesuzņēmums, kura nosaukums toreiz bija Biria AG, atradās Neikirhā, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (8).

| (19) | Grupas apgrozījums 2003. gadā bija 93,2 miljoni euro (2002. gadā – 83,8 miljoni euro) un tās peļņa bija 3,7 miljoni euro (2002. gadā – 5,8 miljonu euro zaudējumi). Grupai 2003. gadā bija 415 darbinieki (2002. gadā – 490 darbinieki), tādējādi tā ir liels uzņēmums. |
| --- | --- |

(19)

Grupas apgrozījums 2003. gadā bija 93,2 miljoni euro (2002. gadā – 83,8 miljoni euro) un tās peļņa bija 3,7 miljoni euro (2002. gadā – 5,8 miljonu euro zaudējumi). Grupai 2003. gadā bija 415 darbinieki (2002. gadā – 490 darbinieki), tādējādi tā ir liels uzņēmums.

| (20) | Mātesuzņēmumu nodibināja 2003. gadā, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar vienu no meitasuzņēmumiem – Sachsen Zweirad GmbH. Vienlaikus uzņēmuma nosaukumu mainīja no Sachsen Zweirad GmbH uz Biria GmbH. 2005. gada aprīlī Biria GmbH pārveidoja par Biria AG. 2003. gadā Biria GmbH apgrozījums bija 55,7 miljoni euro un peļņa sasniedza 3,6 miljonus euro. Biria AG vienīgais īpašnieks ir Mehdi Biria kungs. Mātesuzņēmums turpmāk tekstā tiek saukts par Biria. |
| --- | --- |

(20)

Mātesuzņēmumu nodibināja 2003. gadā, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar vienu no meitasuzņēmumiem – Sachsen Zweirad GmbH. Vienlaikus uzņēmuma nosaukumu mainīja no Sachsen Zweirad GmbH uz Biria GmbH. 2005. gada aprīlī Biria GmbH pārveidoja par Biria AG. 2003. gadā Biria GmbH apgrozījums bija 55,7 miljoni euro un peļņa sasniedza 3,6 miljonus euro. Biria AG vienīgais īpašnieks ir Mehdi Biria kungs. Mātesuzņēmums turpmāk tekstā tiek saukts par Biria.

| (21) | Papildus mātesuzņēmumam nozīmīgākie grupas uzņēmumi ir Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (turpmāk – Bike Systems), kas pieder Biria grupai caur Biria meitasuzņēmumu Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (turpmāk – BSBG), kā arī Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(21)

Papildus mātesuzņēmumam nozīmīgākie grupas uzņēmumi ir Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (turpmāk – Bike Systems), kas pieder Biria grupai caur Biria meitasuzņēmumu Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (turpmāk – BSBG), kā arī Checker Pig GmbH.

| (22) | Bike Systems atrodas Nordhauzenā, Tīringenē, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Bike Systems apgrozījums bija 6,1 miljons euro un zaudējumi sasniedza 0,6 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 157 darbinieki. Bike Systems ražo velosipēdus tikai mātesuzņēmumam BSBG (Lohnherstellungsvertrag). BSBG ir atbildīgs par velosipēdu pārdošanu. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systems atrodas Nordhauzenā, Tīringenē, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Bike Systems apgrozījums bija 6,1 miljons euro un zaudējumi sasniedza 0,6 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 157 darbinieki. Bike Systems ražo velosipēdus tikai mātesuzņēmumam BSBG (Lohnherstellungsvertrag). BSBG ir atbildīgs par velosipēdu pārdošanu.

| (23) | Checker Pig GmbH atrodas Drēzdenē, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Checker Pig GmbH apgrozījums bija 6,9 miljoni euro un zaudējumi sasniedza 0,4 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 43 darbinieki. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH atrodas Drēzdenē, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Checker Pig GmbH apgrozījums bija 6,9 miljoni euro un zaudējumi sasniedza 0,4 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 43 darbinieki.

| (24) | Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star – privāta ieguldījumu fonda – grupas uzņēmumiem. Nekustamie īpašumi paliek Biria īpašumā, kas tos iznomā Lone Star grupai. Aktīvu pārdošanas cena bija 11,5 miljoni euro. Pārdoto aktīvu tirgus vērtība saskaņā ar ārēja eksperta novērtējumu bija 10,7 miljoni euro. |
| --- | --- |

(24)

Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star – privāta ieguldījumu fonda – grupas uzņēmumiem. Nekustamie īpašumi paliek Biria īpašumā, kas tos iznomā Lone Star grupai. Aktīvu pārdošanas cena bija 11,5 miljoni euro. Pārdoto aktīvu tirgus vērtība saskaņā ar ārēja eksperta novērtējumu bija 10,7 miljoni euro.

| (25) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju pārdošanu veica atklātas, pārredzamas un neierobežotas izsoles veidā. Izsoli izsludināja internetā un vairākos drukātos plašsaziņas līdzekļos. Jauna investora piesaistīšanai tika piedāvātas vairākas iespējas: atsevišķu aktīvu iegāde (Asset-Deal), visu aktīvu iegāde vienotā blokā vai akciju iegāde. Lone Star izvēlējās aktīvu pārņemšanu Asset Deal piedāvājuma ietvaros. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju pārdošanu veica atklātas, pārredzamas un neierobežotas izsoles veidā. Izsoli izsludināja internetā un vairākos drukātos plašsaziņas līdzekļos. Jauna investora piesaistīšanai tika piedāvātas vairākas iespējas: atsevišķu aktīvu iegāde (Asset-Deal), visu aktīvu iegāde vienotā blokā vai akciju iegāde. Lone Star izvēlējās aktīvu pārņemšanu Asset Deal piedāvājuma ietvaros.

| (26) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju uzņēmuma pārdošanas process tika uzsākts pirms Komisijas 2005. gada 20. oktobra lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. 2005. gada 4. oktobrī beidzās pirmais piedāvājumu iesniegšanas termiņš. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju uzņēmuma pārdošanas process tika uzsākts pirms Komisijas 2005. gada 20. oktobra lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. 2005. gada 4. oktobrī beidzās pirmais piedāvājumu iesniegšanas termiņš.

| (27) | Pašreizējais Biria AG tiesību pārņēmējs ir uzņēmums MB Immobilien Verwaltungs GmbH (turpmāk MB Immobilien); Bike Systems tiesību pārņēmējs ir MB System GmbH und Co. KG (turpmāk MB System). Kopš 2008. gada jūlija MB Immobilien atrodas likvidācijas procesā. |
| --- | --- |

(27)

Pašreizējais Biria AG tiesību pārņēmējs ir uzņēmums MB Immobilien Verwaltungs GmbH (turpmāk MB Immobilien); Bike Systems tiesību pārņēmējs ir MB System GmbH und Co. KG (turpmāk MB System). Kopš 2008. gada jūlija MB Immobilien atrodas likvidācijas procesā.

| (28) | Izņemot mātesuzņēmumu Biria, šajā lēmumā tiek izmantoti uzņēmumu nosaukumi, kuri šiem uzņēmumiem bija pasākuma veikšanas brīdī. |
| --- | --- |

(28)

Izņemot mātesuzņēmumu Biria, šajā lēmumā tiek izmantoti uzņēmumu nosaukumi, kuri šiem uzņēmumiem bija pasākuma veikšanas brīdī.

2.2.   Finansiālie pasākumi

| (29) | 1. pasākums: 2001. gada martā gbb Beteiligungs AG (turpmāk gbb) ieguldīja Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (stille Einlage) EUR 2 070 732, ieguldījuma termiņš bija līdz 2010. gada beigām. Toreiz gbb bija uzņēmuma DtA-Beteiligungs-Holding AG 100 % meitasuzņēmums, savukārt DtA-Beteiligungs-Holding AG bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank (valsts attīstības bankas) 100 % meitasuzņēmums; Deutsche Ausgleichsbank tika izveidota kā publisko tiesību subjekts uz īpaša likuma pamata. |
| --- | --- |

(29)

1. pasākums: 2001. gada martā gbb Beteiligungs AG (turpmāk gbb) ieguldīja Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (stille Einlage) EUR 2 070 732, ieguldījuma termiņš bija līdz 2010. gada beigām. Toreiz gbb bija uzņēmuma DtA-Beteiligungs-Holding AG 100 % meitasuzņēmums, savukārt DtA-Beteiligungs-Holding AG bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank (valsts attīstības bankas) 100 % meitasuzņēmums; Deutsche Ausgleichsbank tika izveidota kā publisko tiesību subjekts uz īpaša likuma pamata.

| (30) | gbb Beteiligungs AG pastāvēja jau bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas laikā kā valsts banka lauksaimniecības nozarē. Uz Apvienošanās līguma pamata to 1990. gadā pārveidoja par Berliner Genossenschaftsbank – publisko tiesību subjektu Federālās Finanšu ministrijas uzraudzībā. 1991. gadā nosaukums tika nomainīts uz gbb Beteiligungsholding, un 1997. gadā to pārveidoja par akciju sabiedrību. Tādējādi tā vairs neatradās Federālās valdības īpašumā, bet kļuva par Deutsche Ausgleichsbank meitasuzņēmumu. Kopš gbb dibināšanas valsts pārvaldei bija spēcīga ietekme uz uzņēmumu. Laikā, kad gbb bija publisko tiesību subjekts, tas atradās tiešā atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un uzņēmuma uzraudzības padomē bija iestāžu pārstāvji. Pēc pārveidošanas akciju sabiedrībā un iekļaušanas bankā Deutsche Ausgleichsbank uzņēmums gbb tika pakļauts kontrolei, ko valsts iestādes īstenoja pār Deutsche Ausgleichsbank (skatīt turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(30)

gbb Beteiligungs AG pastāvēja jau bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas laikā kā valsts banka lauksaimniecības nozarē. Uz Apvienošanās līguma pamata to 1990. gadā pārveidoja par Berliner Genossenschaftsbank – publisko tiesību subjektu Federālās Finanšu ministrijas uzraudzībā. 1991. gadā nosaukums tika nomainīts uz gbb Beteiligungsholding, un 1997. gadā to pārveidoja par akciju sabiedrību. Tādējādi tā vairs neatradās Federālās valdības īpašumā, bet kļuva par Deutsche Ausgleichsbank meitasuzņēmumu. Kopš gbb dibināšanas valsts pārvaldei bija spēcīga ietekme uz uzņēmumu. Laikā, kad gbb bija publisko tiesību subjekts, tas atradās tiešā atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un uzņēmuma uzraudzības padomē bija iestāžu pārstāvji. Pēc pārveidošanas akciju sabiedrībā un iekļaušanas bankā Deutsche Ausgleichsbank uzņēmums gbb tika pakļauts kontrolei, ko valsts iestādes īstenoja pār Deutsche Ausgleichsbank (skatīt turpmākos apsvērumus).

| (31) | Deutsche Ausgleichsbank kā publisko tiesību subjekts atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā. Turklāt Deutsche Ausgleichsbank uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi. |
| --- | --- |

(31)

Deutsche Ausgleichsbank kā publisko tiesību subjekts atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā. Turklāt Deutsche Ausgleichsbank uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi.

| (32) | Saskaņā ar Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 1. punktu bankas darbība aprobežojas ar tādu pasākumu finansēšanu, kas kalpo mazu un vidēju uzņēmumu, brīvo profesiju, vides aizsardzības un sociālās politikas atbalstam un Otrā Pasaules karā pārvietoto personu integrācijai. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 1. punktu bankas darbība aprobežojas ar tādu pasākumu finansēšanu, kas kalpo mazu un vidēju uzņēmumu, brīvo profesiju, vides aizsardzības un sociālās politikas atbalstam un Otrā Pasaules karā pārvietoto personu integrācijai.

| (33) | Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja, ka banka iegādājas kapitāla daļas citos uzņēmumos, ja tam piekrīt uzraudzības padome un par bankas uzraudzību atbildīgā ministrija. |
| --- | --- |

(33)

Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja, ka banka iegādājas kapitāla daļas citos uzņēmumos, ja tam piekrīt uzraudzības padome un par bankas uzraudzību atbildīgā ministrija.

| (34) | Kapitāla daļas uzņēmumā Bike Systems ir minētas Deutsche Ausgleichsbank 2001. un 2002. gada pārskatos, jo šīs kapitāla daļas (kas atbilda kapitāla daļām bez balsstiesībām) sasniedza 20 % un tādējādi pārsniedza ar ziņošanas pienākumu saistīto robežvērtību. 2001. gadā gbb piederēja 18 uzņēmumos kapitāla daļas vismaz 20 % apmērā. |
| --- | --- |

(34)

Kapitāla daļas uzņēmumā Bike Systems ir minētas Deutsche Ausgleichsbank 2001. un 2002. gada pārskatos, jo šīs kapitāla daļas (kas atbilda kapitāla daļām bez balsstiesībām) sasniedza 20 % un tādējādi pārsniedza ar ziņošanas pienākumu saistīto robežvērtību. 2001. gadā gbb piederēja 18 uzņēmumos kapitāla daļas vismaz 20 % apmērā.

| (35) | Uz Federāla likuma pamata Deutsche Ausgleichsbank 2003. gadā apvienojās ar Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). |
| --- | --- |

(35)

Uz Federāla likuma pamata Deutsche Ausgleichsbank 2003. gadā apvienojās ar Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).

| (36) | Gan Deutsche Ausgleichsbank, gan KfW ir tā sauktās attīstības iestādes (Förderinstitute), t. i., bankas, kas savā darbībā aprobežojas ar reģionālu, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu. To atbilstošo pasākumu ietvaros, kuriem Vācija piekrita valsts atbalsta lietā E 10/2000 (9), attīstības iestāžu darbība tika ierobežota, attiecinot to uz konkrētām nekomerciālām jomām, tostarp mazu un vidēju uzņēmumu veicināšanas programmu pārvaldību. |
| --- | --- |

(36)

Gan Deutsche Ausgleichsbank, gan KfW ir tā sauktās attīstības iestādes (Förderinstitute), t. i., bankas, kas savā darbībā aprobežojas ar reģionālu, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu. To atbilstošo pasākumu ietvaros, kuriem Vācija piekrita valsts atbalsta lietā E 10/2000 (9), attīstības iestāžu darbība tika ierobežota, attiecinot to uz konkrētām nekomerciālām jomām, tostarp mazu un vidēju uzņēmumu veicināšanas programmu pārvaldību.

| (37) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījums uzņēmumā Bike Systems notika atbilstīgi tirgus nosacījumiem un tādējādi nebija uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījums uzņēmumā Bike Systems notika atbilstīgi tirgus nosacījumiem un tādējādi nebija uzskatāms par valsts atbalstu.

| (38) | 2. pasākums: 2003. gada 20. martā Saksijas federālā zeme piešķīra Sachsen Zweirad GmbH galvojumu 80 % apmērā 5,6 miljonu euro apgrozāmo līdzekļu kredītam; kredīta sākotnējais termiņš bija līdz 2008. gada beigām. 2004. gada janvārī galvojumu anulēja un aizvietoja ar jaunu galvojumu par labu Biria GmbH (skatīt 3. pasākumu). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma (10). |
| --- | --- |

(38)

2. pasākums: 2003. gada 20. martā Saksijas federālā zeme piešķīra Sachsen Zweirad GmbH galvojumu 80 % apmērā 5,6 miljonu euro apgrozāmo līdzekļu kredītam; kredīta sākotnējais termiņš bija līdz 2008. gada beigām. 2004. gada janvārī galvojumu anulēja un aizvietoja ar jaunu galvojumu par labu Biria GmbH (skatīt 3. pasākumu). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma (10).

| (39) | 3. pasākums: 2003. gada 9. decembrī Saksijas federālā zeme piešķīra Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojumu 80 % apmērā apgrozāmo līdzekļu kredītiem EUR 24 875 000 apmērā; kredīti bija paredzēti apgrozījuma palielināšanas finansēšanai un grupas finanšu koncepcijas pārstrukturēšanai. Kredītus, kuru termiņš ir 2011. gada 31. decembris, veido vairākas daļas: aizdevums apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai (8 miljoni euro), norēķinu konta kredītlīnija (Kontokorrentlinie, 7,45 miljoni euro) un kredītlīnija sezonas izdevumu segšanai (9,425 miljoni euro). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma. Galvojumu piešķīra ar nosacījumu, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) piešķirtais galvojums tiks anulēts. Tādējādi galvojums stājās spēkā tikai 2004. gada 5. janvārī, kad uzņēmumam Sachsen Zweirad piešķirtais galvojums bija anulēts. |
| --- | --- |

(39)

3. pasākums: 2003. gada 9. decembrī Saksijas federālā zeme piešķīra Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojumu 80 % apmērā apgrozāmo līdzekļu kredītiem EUR 24 875 000 apmērā; kredīti bija paredzēti apgrozījuma palielināšanas finansēšanai un grupas finanšu koncepcijas pārstrukturēšanai. Kredītus, kuru termiņš ir 2011. gada 31. decembris, veido vairākas daļas: aizdevums apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai (8 miljoni euro), norēķinu konta kredītlīnija (Kontokorrentlinie, 7,45 miljoni euro) un kredītlīnija sezonas izdevumu segšanai (9,425 miljoni euro). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma. Galvojumu piešķīra ar nosacījumu, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) piešķirtais galvojums tiks anulēts. Tādējādi galvojums stājās spēkā tikai 2004. gada 5. janvārī, kad uzņēmumam Sachsen Zweirad piešķirtais galvojums bija anulēts.

III.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (40) | Formālā izmeklēšanas procedūra tika uzsākta, jo Komisijai bija šaubas par Vācijas apgalvojumu, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Pēc Komisijas uzskata Bike Systems nākotnes izredzes bija neskaidras, jo īsi pēc sanācijas plāna apstiprināšanas bija izbeigts pret uzņēmumu ierosinātais maksātnespējas process. Tādējādi tobrīd tas bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Komisija apšaubīja, ka ieguvums bija riskam atbilstošs un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisijai nebija informācijas par to, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(40)

Formālā izmeklēšanas procedūra tika uzsākta, jo Komisijai bija šaubas par Vācijas apgalvojumu, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Pēc Komisijas uzskata Bike Systems nākotnes izredzes bija neskaidras, jo īsi pēc sanācijas plāna apstiprināšanas bija izbeigts pret uzņēmumu ierosinātais maksātnespējas process. Tādējādi tobrīd tas bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Komisija apšaubīja, ka ieguvums bija riskam atbilstošs un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisijai nebija informācijas par to, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.

| (41) | Vēl viens iemesls formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanai bija sākotnējais Komisijas secinājums, ka apstiprināto valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu nosacījumi, uz kuru pamata uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH it kā tika piešķirti galvojumi, nebija izpildīti un tādējādi šie atbalsta piešķiršanas noteikumi galvojumiem nebija piemērojami. Pēc Komisijas uzskata Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi. Turklāt, tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ir lieli uzņēmi, arī saskaņā ar šiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem Komisiju vajadzēja informēt atsevišķi par katru galvojumu. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisija apšaubīja, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(41)

Vēl viens iemesls formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanai bija sākotnējais Komisijas secinājums, ka apstiprināto valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu nosacījumi, uz kuru pamata uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH it kā tika piešķirti galvojumi, nebija izpildīti un tādējādi šie atbalsta piešķiršanas noteikumi galvojumiem nebija piemērojami. Pēc Komisijas uzskata Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi. Turklāt, tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ir lieli uzņēmi, arī saskaņā ar šiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem Komisiju vajadzēja informēt atsevišķi par katru galvojumu. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisija apšaubīja, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (42) | Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, kā arī no uzņēmumiem Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG un Vaterland-Verke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, kā arī no uzņēmumiem Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG un Vaterland-Verke GmbH & Co. KG.

4.1.   Anonīmā konkurenta piezīmes

| (43) | Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu konkurents, kas vēlējās palikt anonīms, norāda, ka, pateicoties 24,5 miljonu euro valsts galvojumam, Biria AG varēja minētā konkurenta pircējiem piedāvāt velosipēdus par cenu, kas ir zemāka par ražošanas izmaksām, neraugoties uz to, ka šim konkurentam ir ekonomiski visizdevīgākā ražotne Vācijā. |
| --- | --- |

(43)

Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu konkurents, kas vēlējās palikt anonīms, norāda, ka, pateicoties 24,5 miljonu euro valsts galvojumam, Biria AG varēja minētā konkurenta pircējiem piedāvāt velosipēdus par cenu, kas ir zemāka par ražošanas izmaksām, neraugoties uz to, ka šim konkurentam ir ekonomiski visizdevīgākā ražotne Vācijā.

| (44) | Turklāt Biria AG 2003. gadā varēja uzrādīt peļņu tikai tāpēc, ka kredītiestādes atteicās no prasībām 8,567 miljonu euro apmērā. Nākamajos gados – 2004. un 2005. gadā – Biria AG atkal cieta zaudējumus. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt Biria AG 2003. gadā varēja uzrādīt peļņu tikai tāpēc, ka kredītiestādes atteicās no prasībām 8,567 miljonu euro apmērā. Nākamajos gados – 2004. un 2005. gadā – Biria AG atkal cieta zaudējumus.

| (45) | Konkurents norāda arī uz to, ka Biria aktīvu atsavināšanas darījuma (Asset-Deal) rezultātā tika pārdota Lone Star. Šajā saistībā Sachsen-LB un Mittelständische Beteiligungsgesellschaft Sachsen, iespējams, atteicās no lielas daļas savu prasījumu. Jaunā Biria GmbH, kas pieder Lone Star grupai, pārņēma visus kādreizējās Biria AG aktīvus. |
| --- | --- |

(45)

Konkurents norāda arī uz to, ka Biria aktīvu atsavināšanas darījuma (Asset-Deal) rezultātā tika pārdota Lone Star. Šajā saistībā Sachsen-LB un Mittelständische Beteiligungsgesellschaft Sachsen, iespējams, atteicās no lielas daļas savu prasījumu. Jaunā Biria GmbH, kas pieder Lone Star grupai, pārņēma visus kādreizējās Biria AG aktīvus.

4.2.   Prophete GmbH & Co. KG un Pantherwerke AG

| (46) | Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Prophete GmbH & Co. KG un Pantherwerke AG (turpmāk – Prophete un Pantherwerke) paskaidro, ka Biria, pateicoties valsts atbalstam, spēj pārdot savus ražojumus par tādām cenām, kas normālos tirgus apstākļos nebūtu iespējamas. Abi uzņēmumi ir Biria konkurenti, un tādējādi valsts atbalsts tos tieši ietekmē. |
| --- | --- |

(46)

Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Prophete GmbH & Co. KG un Pantherwerke AG (turpmāk – Prophete un Pantherwerke) paskaidro, ka Biria, pateicoties valsts atbalstam, spēj pārdot savus ražojumus par tādām cenām, kas normālos tirgus apstākļos nebūtu iespējamas. Abi uzņēmumi ir Biria konkurenti, un tādējādi valsts atbalsts tos tieši ietekmē.

| (47) | Biria grupa ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs, kas gadā ražo apmēram 700 000 velosipēdu. Biria grupas uzņēmumi ir pārstāvēti divos velosipēdu tirgus segmentos: nespecializētajā tirdzniecībā un specializētajā vairumtirdzniecībā. |
| --- | --- |

(47)

Biria grupa ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs, kas gadā ražo apmēram 700 000 velosipēdu. Biria grupas uzņēmumi ir pārstāvēti divos velosipēdu tirgus segmentos: nespecializētajā tirdzniecībā un specializētajā vairumtirdzniecībā.

| (48) | Nespecializētās tirdzniecības segmentā ietilpst visa mazumtirdzniecība lielākajos mazumtirdzniecības veikalos un piegādes tirdzniecība ar katalogu starpniecību. Velosipēdi šajā tirgus segmentā paraksti maksā no EUR 100 līdz EUR 199. Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke aplēsēm šajā tirgus segmentā tiek pārdoti aptuveni 1,5 miljoni velosipēdu, un Biria ar 650 000 pārdotu velosipēdu ieņem apmēram 50 % no šā tirgus segmenta. |
| --- | --- |

(48)

Nespecializētās tirdzniecības segmentā ietilpst visa mazumtirdzniecība lielākajos mazumtirdzniecības veikalos un piegādes tirdzniecība ar katalogu starpniecību. Velosipēdi šajā tirgus segmentā paraksti maksā no EUR 100 līdz EUR 199. Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke aplēsēm šajā tirgus segmentā tiek pārdoti aptuveni 1,5 miljoni velosipēdu, un Biria ar 650 000 pārdotu velosipēdu ieņem apmēram 50 % no šā tirgus segmenta.

| (49) | Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke sniegto informāciju arī specializētajā vairumtirdzniecībā Biria grupa ieņem dominējošu stāvokli. Tirdzniecības apgrozījums šajā tirgus segmentā ir no 150 000 līdz 200 000 velosipēdu. Specializētajā vairumtirdzniecībā cenas var sasniegt EUR 400. Pantherwerke šajā segmentā ir Biria tiešais konkurents. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke sniegto informāciju arī specializētajā vairumtirdzniecībā Biria grupa ieņem dominējošu stāvokli. Tirdzniecības apgrozījums šajā tirgus segmentā ir no 150 000 līdz 200 000 velosipēdu. Specializētajā vairumtirdzniecībā cenas var sasniegt EUR 400. Pantherwerke šajā segmentā ir Biria tiešais konkurents.

| (50) | Prophete un Pantherwerke jau vairākus gadus ir konstatējis, ka Biria grupas piedāvātās cenas pastāvīgi ir zemākas nekā citiem ražotajiem. Šo atšķirību nevar izskaidrot ekonomiski, jo, kaut arī Biria grupai tirgū dominējošā stāvokļa dēļ ir lielāks iepirkšanas apjoms, tas nerada izdevīgākus nosacījumus. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka zemo pārdošanas cenu dēļ Biria grupa pēdējos gados cieta ievērojamus zaudējumus. |
| --- | --- |

(50)

Prophete un Pantherwerke jau vairākus gadus ir konstatējis, ka Biria grupas piedāvātās cenas pastāvīgi ir zemākas nekā citiem ražotajiem. Šo atšķirību nevar izskaidrot ekonomiski, jo, kaut arī Biria grupai tirgū dominējošā stāvokļa dēļ ir lielāks iepirkšanas apjoms, tas nerada izdevīgākus nosacījumus. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka zemo pārdošanas cenu dēļ Biria grupa pēdējos gados cieta ievērojamus zaudējumus.

| (51) | Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Prophete un Pantherwerke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Prophete un Pantherwerke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu.

| (52) | Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Prophete un Pantherwerke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī bija nonākuši grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama. |
| --- | --- |

(52)

Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Prophete un Pantherwerke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī bija nonākuši grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama.

| (53) | Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību. |
| --- | --- |

(53)

Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību.

| (54) | Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Prophete und Pantherwerke norāda uz paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star. |
| --- | --- |

(54)

Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Prophete und Pantherwerke norāda uz paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star.

4.3.   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (turpmāk Vaterland-Werke) norāda, ka Biria grupa, ņemot vērā ražošanas apjomu, kas sasniedz 700 000 līdz 800 000 velosipēdu gadā, ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs. Līdzvērtīgs apjoms ir tikai uzņēmumam MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kas ražo 700 000 velosipēdus gadā. Pārējie ražotāji ražo tikai 250 000 līdz 400 000 velosipēdu gadā. |
| --- | --- |

(55)

Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (turpmāk Vaterland-Werke) norāda, ka Biria grupa, ņemot vērā ražošanas apjomu, kas sasniedz 700 000 līdz 800 000 velosipēdu gadā, ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs. Līdzvērtīgs apjoms ir tikai uzņēmumam MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kas ražo 700 000 velosipēdus gadā. Pārējie ražotāji ražo tikai 250 000 līdz 400 000 velosipēdu gadā.

| (56) | Vaterland-Werke un Biria darbojas nespecializētas tirdzniecības tirgus segmentā, kurā ietilpst arī lielākās mazumtirdzniecības veikalu ķēdes un lielie uzņēmumi, kas nodarbojas ar preču piegādi pēc katalogiem. Šajā segmentā valda ļoti aktīva konkurence un Biria izceļas ar savu agresīvo konkurences politiku, piedāvājot cenas, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām. Šāda rīcība ir iespējama tikai tad, ja pastāv ārēji finanšu līdzekļu avoti, Biria gadījumā tie ir valsts atbalsta veidā. Tas apdraud visu mazo konkurentu eksistenci, kuri valsts atbalstu nesaņem. Vaterland-Werke ir īpaši apdraudēts, un brīvo ražošanas jaudu nav iespējams aizpildīt ar citiem pasūtījumiem. Tā kā tirgū ir novērojama pārprodukcija, viena ražotāja jaudas palielinājums ar valsts subsīdiju palīdzību rada grūtības pārējiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke un Biria darbojas nespecializētas tirdzniecības tirgus segmentā, kurā ietilpst arī lielākās mazumtirdzniecības veikalu ķēdes un lielie uzņēmumi, kas nodarbojas ar preču piegādi pēc katalogiem. Šajā segmentā valda ļoti aktīva konkurence un Biria izceļas ar savu agresīvo konkurences politiku, piedāvājot cenas, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām. Šāda rīcība ir iespējama tikai tad, ja pastāv ārēji finanšu līdzekļu avoti, Biria gadījumā tie ir valsts atbalsta veidā. Tas apdraud visu mazo konkurentu eksistenci, kuri valsts atbalstu nesaņem. Vaterland-Werke ir īpaši apdraudēts, un brīvo ražošanas jaudu nav iespējams aizpildīt ar citiem pasūtījumiem. Tā kā tirgū ir novērojama pārprodukcija, viena ražotāja jaudas palielinājums ar valsts subsīdiju palīdzību rada grūtības pārējiem konkurentiem.

| (57) | Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Vaterland-Werke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Vaterland-Werke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu.

| (58) | Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Vaterland-Werke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama. |
| --- | --- |

(58)

Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Vaterland-Werke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama.

| (59) | Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību. |
| --- | --- |

(59)

Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību.

| (60) | Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Vaterland-Werke norāda uz kādu paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star. |
| --- | --- |

(60)

Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Vaterland-Werke norāda uz kādu paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star.

4.4.   Atbalsta saņēmēji

| (61) | Pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo lēmumu, atbalsta saņēmēji ar savām 2010. gada 7. jūnija piezīmēm iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(61)

Pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo lēmumu, atbalsta saņēmēji ar savām 2010. gada 7. jūnija piezīmēm iesniedza papildu informāciju.

| (62) | Tie jo īpaši apgalvoja, ka Komisijai, novērtējot gbb veikto ieguldījumu uzņēmuma Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums), ir jāņem vērā tā sauktā nodomu vēstule (Patronatserklärung), kuru izsniedza Biria GmbH. Šī Biria GmbH nav tā pati juridiskā persona, kas tika izveidota iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās rezultātā un ir pieminēta 20. apsvērumā. Biria GmbH, kas izsniedza nodomu vēstuli par labu Bike Systems, ir iepriekšējās Biria AG tiesiskais priekštecis. |
| --- | --- |

(62)

Tie jo īpaši apgalvoja, ka Komisijai, novērtējot gbb veikto ieguldījumu uzņēmuma Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums), ir jāņem vērā tā sauktā nodomu vēstule (Patronatserklärung), kuru izsniedza Biria GmbH. Šī Biria GmbH nav tā pati juridiskā persona, kas tika izveidota iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās rezultātā un ir pieminēta 20. apsvērumā. Biria GmbH, kas izsniedza nodomu vēstuli par labu Bike Systems, ir iepriekšējās Biria AG tiesiskais priekštecis.

V.   VĀCIJAS PIEZĪMES

| (63) | Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija norādīja, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Vācija piekrīt Komisijai, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām ir riskantāks par parastu aizdevumu. Taču ieguldījuma nosacījumi ir izstrādāti atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti 1997. gada Paziņojumā par atsauces likmi. Saskaņā ar šo paziņojumu atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palielināt īpaša riska gadījumos. Šādos gadījumos palielinājums var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu. |
| --- | --- |

(63)

Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija norādīja, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Vācija piekrīt Komisijai, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām ir riskantāks par parastu aizdevumu. Taču ieguldījuma nosacījumi ir izstrādāti atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti 1997. gada Paziņojumā par atsauces likmi. Saskaņā ar šo paziņojumu atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palielināt īpaša riska gadījumos. Šādos gadījumos palielinājums var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu.

| (64) | Atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ir 12,25 % (8,75 % nemainīga likme un 3,5 % mainīga likme atkarībā no peļņas). Tādējādi likme ir par 600 bāzes punktiem lielāka nekā Komisijas noteiktā 6,33 % atsauces likme. Līdz ar to gbb ir ņēmis vērā, ka uzņēmums pārstrukturējas un ka risks, ieguldot kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir paaugstināts, jo īpaši ņemot vērā uzņēmuma jauno ievirzi un trūkstošo nodrošinājumu. Atbilstoši riskam likme ir papildus paaugstināta par 200 bāzes punktiem. |
| --- | --- |

(64)

Atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ir 12,25 % (8,75 % nemainīga likme un 3,5 % mainīga likme atkarībā no peļņas). Tādējādi likme ir par 600 bāzes punktiem lielāka nekā Komisijas noteiktā 6,33 % atsauces likme. Līdz ar to gbb ir ņēmis vērā, ka uzņēmums pārstrukturējas un ka risks, ieguldot kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir paaugstināts, jo īpaši ņemot vērā uzņēmuma jauno ievirzi un trūkstošo nodrošinājumu. Atbilstoši riskam likme ir papildus paaugstināta par 200 bāzes punktiem.

| (65) | Turklāt lēmums ieguldīt kapitāla daļās bez balsstiesībām ir pieņemts, balstoties uz prognozi, ka uzņēmuma apgrozījums pieaugs no 0,89 miljoniem euro 2001. gadā līdz 3,38 miljoniem euro 2003. gadā. Tāpēc Vācija secina, ka 12,25 % lielā atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām ir atbilstoša ieguldījuma riskam. Pēc Vācijas uzskata faktam, ka daļa atlīdzības ir mainīga, nav nozīmes, jo ieguldījumos bez balsstiesībām tā ir pieņemts un tas atbilst tāda ieguldītāja rīcībai, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt lēmums ieguldīt kapitāla daļās bez balsstiesībām ir pieņemts, balstoties uz prognozi, ka uzņēmuma apgrozījums pieaugs no 0,89 miljoniem euro 2001. gadā līdz 3,38 miljoniem euro 2003. gadā. Tāpēc Vācija secina, ka 12,25 % lielā atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām ir atbilstoša ieguldījuma riskam. Pēc Vācijas uzskata faktam, ka daļa atlīdzības ir mainīga, nav nozīmes, jo ieguldījumos bez balsstiesībām tā ir pieņemts un tas atbilst tāda ieguldītāja rīcībai, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (66) | Attiecībā uz galvojumu par labu Sachsen Zweirad GmbH Vācija norāda, ka galvojuma piešķiršanas brīdī uzņēmums neatradās grūtībās un neuzrādīja nekādas grūtībās esoša uzņēmuma pazīmes 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Cita starpā uzņēmuma pašu kapitāls 2003. gadā (pirms apvienošanās ar Biria tā paša gada oktobrī) bija 404 miljoni euro un peļņa – 2,1 miljons euro. Pateicoties 2002. gada beigās uzsāktajam konsolidācijas procesam un labākiem tirgus apstākļiem, uzņēmuma ekonomiskā situācija 2003. gadā salīdzinājumā ar 2001. un 2002. gadu uzlabojās. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz galvojumu par labu Sachsen Zweirad GmbH Vācija norāda, ka galvojuma piešķiršanas brīdī uzņēmums neatradās grūtībās un neuzrādīja nekādas grūtībās esoša uzņēmuma pazīmes 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Cita starpā uzņēmuma pašu kapitāls 2003. gadā (pirms apvienošanās ar Biria tā paša gada oktobrī) bija 404 miljoni euro un peļņa – 2,1 miljons euro. Pateicoties 2002. gada beigās uzsāktajam konsolidācijas procesam un labākiem tirgus apstākļiem, uzņēmuma ekonomiskā situācija 2003. gadā salīdzinājumā ar 2001. un 2002. gadu uzlabojās.

| (67) | Uzņēmuma likviditātes situācija bija sarežģīta, taču tā nebija “nopietna”. Nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Arī augstie procentu maksājumi nebūtu radījuši Komisijas norādītās likviditātes problēmas. |
| --- | --- |

(67)

Uzņēmuma likviditātes situācija bija sarežģīta, taču tā nebija “nopietna”. Nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Arī augstie procentu maksājumi nebūtu radījuši Komisijas norādītās likviditātes problēmas.

| (68) | Attiecībā uz galvojumu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) labā Vācija norāda, ka to piešķīra, balstoties uz Biria grupas jauno ievirzi, kas paredzēja racionalizēt grupas organizāciju un koncentrēt iepirkšanu, ražošanas pienākumus un izplatīšanu Biria GmbH rokās. Uzņēmuma jaunā koncepcija paredzēja ne tikai nepieciešamību pēc papildus finansiālajiem līdzekļiem apgrozījuma palielināšanai, bet arī vispārēju grupas finansējuma reorganizāciju. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz galvojumu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) labā Vācija norāda, ka to piešķīra, balstoties uz Biria grupas jauno ievirzi, kas paredzēja racionalizēt grupas organizāciju un koncentrēt iepirkšanu, ražošanas pienākumus un izplatīšanu Biria GmbH rokās. Uzņēmuma jaunā koncepcija paredzēja ne tikai nepieciešamību pēc papildus finansiālajiem līdzekļiem apgrozījuma palielināšanai, bet arī vispārēju grupas finansējuma reorganizāciju.

| (69) | Pēc Vācijas uzskata Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojuma piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Šajā saistībā ir jānošķir vecā un jaunā Biria AG. Jaunais uzņēmums būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu, ja tas būtu pārņēmis vecā uzņēmuma grūtības (ja vecais uzņēmums vispār būtu atradies grūtībās). Taču jaunās Biria AG gadījumā tas tā nenotika. Jauno Biria AG nodibināja, apvienojot veco Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, kas nekādā gadījumā neatradās grūtībās, bija saimnieciski dominējošais uzņēmums apvienošanās procesā. Tāpēc nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria AG atradās grūtībās. Pat tad, ja vecā Biria AG būtu atradusies grūtībās, apvienošanās ar Sachsen Zweirad GmbH rezultātā jaunā Biria AG nebūtu automātiski atradusies grūtībās. |
| --- | --- |

(69)

Pēc Vācijas uzskata Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojuma piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Šajā saistībā ir jānošķir vecā un jaunā Biria AG. Jaunais uzņēmums būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu, ja tas būtu pārņēmis vecā uzņēmuma grūtības (ja vecais uzņēmums vispār būtu atradies grūtībās). Taču jaunās Biria AG gadījumā tas tā nenotika. Jauno Biria AG nodibināja, apvienojot veco Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, kas nekādā gadījumā neatradās grūtībās, bija saimnieciski dominējošais uzņēmums apvienošanās procesā. Tāpēc nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria AG atradās grūtībās. Pat tad, ja vecā Biria AG būtu atradusies grūtībās, apvienošanās ar Sachsen Zweirad GmbH rezultātā jaunā Biria AG nebūtu automātiski atradusies grūtībās.

| (70) | Turklāt Vācija norāda, ka vienas privātās kredītiestādes finansējuma atsaukšana bija saistīta ar šīs bankas stratēģijas maiņu apvienošanās rezultātā. Vienlaicīgi ar minēto privāto banku sadarbību ar uzņēmumu pārtrauca arī abas pārējās kredītiestādes. Taču to nevar uzskatīt par pazīmi, kas liecinātu par uzticības zudumu, jo viena no abām kredītiestādēm turpināja finansēt divus atsevišķus projektus. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt Vācija norāda, ka vienas privātās kredītiestādes finansējuma atsaukšana bija saistīta ar šīs bankas stratēģijas maiņu apvienošanās rezultātā. Vienlaicīgi ar minēto privāto banku sadarbību ar uzņēmumu pārtrauca arī abas pārējās kredītiestādes. Taču to nevar uzskatīt par pazīmi, kas liecinātu par uzticības zudumu, jo viena no abām kredītiestādēm turpināja finansēt divus atsevišķus projektus.

| (71) | Vācija norāda, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria AG apvienošanās nekalpoja valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu apiešanai un nebija domāta, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumu ieskaita grūtībās nonākušu uzņēmumu kategorijā. Apvienošanās bija uzņēmumu grupas jaunās koncepcijas rezultāts. |
| --- | --- |

(71)

Vācija norāda, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria AG apvienošanās nekalpoja valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu apiešanai un nebija domāta, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumu ieskaita grūtībās nonākušu uzņēmumu kategorijā. Apvienošanās bija uzņēmumu grupas jaunās koncepcijas rezultāts.

| (72) | Atbildot uz anonīmā konkurenta piezīmēm, Vācija norāda, ka dati par šā konkurenta un Biria ražošanas izmaksām nav salīdzināmi. Konkurenta apgrozījums ir palielinājies, bet Biria noiets ir samazinājies. Konkurenta EBITDA (peļņa pirms procentu, nodokļu nomaksas un izdevumu norakstīšanas) tajā pašā laikā ir samazinājusies, bet Biria grupai palikusi nemainīga. No tā var secināt, ka Biria nepārdod savus ražojumus par dempinga cenām un konkurenta cenu politika ir vēl agresīvāka nekā Biria grupai. |
| --- | --- |

(72)

Atbildot uz anonīmā konkurenta piezīmēm, Vācija norāda, ka dati par šā konkurenta un Biria ražošanas izmaksām nav salīdzināmi. Konkurenta apgrozījums ir palielinājies, bet Biria noiets ir samazinājies. Konkurenta EBITDA (peļņa pirms procentu, nodokļu nomaksas un izdevumu norakstīšanas) tajā pašā laikā ir samazinājusies, bet Biria grupai palikusi nemainīga. No tā var secināt, ka Biria nepārdod savus ražojumus par dempinga cenām un konkurenta cenu politika ir vēl agresīvāka nekā Biria grupai.

| (73) | Konkurenta saimnieciskā stāvokļa pasliktināšanās, kas it kā notikusi Biria grupas dēļ, nav pierādīta ar konkrētiem faktiem, un to cēloņsakarība nav atspoguļota. Turklāt tirgū, kur valda konkurence, ir parasts, ka konkurents piedāvā zemākas cenas. |
| --- | --- |

(73)

Konkurenta saimnieciskā stāvokļa pasliktināšanās, kas it kā notikusi Biria grupas dēļ, nav pierādīta ar konkrētiem faktiem, un to cēloņsakarība nav atspoguļota. Turklāt tirgū, kur valda konkurence, ir parasts, ka konkurents piedāvā zemākas cenas.

| (74) | Attiecībā uz konkurenta minēto Biria grupas aktīvu pārdošanu Lone Star grupai Vācija sniedza sīku informāciju gan par paša pārdošanas procesa, gan arī par privāto un publisko kreditoru prasījumu apmierināšanas gaitu. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz konkurenta minēto Biria grupas aktīvu pārdošanu Lone Star grupai Vācija sniedza sīku informāciju gan par paša pārdošanas procesa, gan arī par privāto un publisko kreditoru prasījumu apmierināšanas gaitu.

| (75) | Atbildot uz Prophete, Pantherwerke un Vaterland-Werke piezīmēm, Vācija norāda, ka velosipēdu tirgus ir sadalīts trīs un nevis divos segmentos, kā to apgalvoja šie uzņēmumi. Šie trīs segmenti ir specializētā tirdzniecība, piegādes tirdzniecība pēc katalogiem un pašapkalpošanās servisi (SB-Fläche). Piegādes tirdzniecībā ar katalogu starpniecību Biria ir spēcīga pozīcija, taču galvenokārt nevis agresīvas cenu politikas dēļ, bet gan pateicoties precīziem un savlaicīgiem piegādes termiņiem. Savukārt pašapkalpošanās tirgus segmentā vadošais piegādātājs ir MIFA AG, bet Biria tirgus daļa ir mazāk nekā 10 %. |
| --- | --- |

(75)

Atbildot uz Prophete, Pantherwerke un Vaterland-Werke piezīmēm, Vācija norāda, ka velosipēdu tirgus ir sadalīts trīs un nevis divos segmentos, kā to apgalvoja šie uzņēmumi. Šie trīs segmenti ir specializētā tirdzniecība, piegādes tirdzniecība pēc katalogiem un pašapkalpošanās servisi (SB-Fläche). Piegādes tirdzniecībā ar katalogu starpniecību Biria ir spēcīga pozīcija, taču galvenokārt nevis agresīvas cenu politikas dēļ, bet gan pateicoties precīziem un savlaicīgiem piegādes termiņiem. Savukārt pašapkalpošanās tirgus segmentā vadošais piegādātājs ir MIFA AG, bet Biria tirgus daļa ir mazāk nekā 10 %.

| (76) | Vācija noraida Vaterland-Werke pausto apgalvojumu, ka Biria plāno paplašināt uzņēmējdarbību ar agresīvas cenu politikas palīdzību, un norāda uz izmeklēšanas procesa gaitā jau sniegto informāciju. Vācija paskaidro, ka Biria AG 2003. gadā saražoja 670 000 velosipēdu un ražošanas apjoms kopš tā laika samazinās. |
| --- | --- |

(76)

Vācija noraida Vaterland-Werke pausto apgalvojumu, ka Biria plāno paplašināt uzņēmējdarbību ar agresīvas cenu politikas palīdzību, un norāda uz izmeklēšanas procesa gaitā jau sniegto informāciju. Vācija paskaidro, ka Biria AG 2003. gadā saražoja 670 000 velosipēdu un ražošanas apjoms kopš tā laika samazinās.

VI.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (77) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas praksi tirdzniecība starp dalībvalstīm ir uzskatāma par iespaidotu, ja atbalstu saņemošais uzņēmums darbojas jomā, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(77)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas praksi tirdzniecība starp dalībvalstīm ir uzskatāma par iespaidotu, ja atbalstu saņemošais uzņēmums darbojas jomā, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (78) | Lai novērtētu valsts atbalsta esamību, Komisija vispirms nosaka konkrēto uzņēmumu. Tad tā atsevišķi pārbauda katru pasākumu, lai noteiktu, vai ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi. Pēc tam tiek aprēķināts valsts atbalsta elements un pārbaudīts pasākuma saderīgums ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(78)

Lai novērtētu valsts atbalsta esamību, Komisija vispirms nosaka konkrēto uzņēmumu. Tad tā atsevišķi pārbauda katru pasākumu, lai noteiktu, vai ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi. Pēc tam tiek aprēķināts valsts atbalsta elements un pārbaudīts pasākuma saderīgums ar iekšējo tirgu.

6.1.   Atbalsta saņēmējs

| (79) | Valsts atbalsts tika piešķirts Sachsen Zweirad GmbH un Biria, kā arī Bike Systems, kas ir Biria meitasuzņēmums. Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star – privāta ieguldījumu fonda – grupas uzņēmumiem. Komisija konstatē, ka saskaņā ar sniegto informāciju pirms pārdošanas tika izsludināta atklāta, pārskatāma un neierobežota izsole. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju eksperts novērtēja pārdodamos aktīvus par 10,7 miljoniem euro. Tādējādi Lone Star samaksātā cena 11,5 miljoni euro bija augstāka nekā eksperta novērtējums. |
| --- | --- |

(79)

Valsts atbalsts tika piešķirts Sachsen Zweirad GmbH un Biria, kā arī Bike Systems, kas ir Biria meitasuzņēmums. Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star – privāta ieguldījumu fonda – grupas uzņēmumiem. Komisija konstatē, ka saskaņā ar sniegto informāciju pirms pārdošanas tika izsludināta atklāta, pārskatāma un neierobežota izsole. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju eksperts novērtēja pārdodamos aktīvus par 10,7 miljoniem euro. Tādējādi Lone Star samaksātā cena 11,5 miljoni euro bija augstāka nekā eksperta novērtējums.

| (80) | Balstoties uz iesniegto informāciju, Komisija secina, ka nekas nenorāda uz to, ka Lone Star grupa būtu guvusi kādu labumu no valsts atbalsta un tieši vai netieši būtu kļuvusi par uzņēmumiem Biria un Bike Systems piešķirtā valsts atbalsta saņēmēju. |
| --- | --- |

(80)

Balstoties uz iesniegto informāciju, Komisija secina, ka nekas nenorāda uz to, ka Lone Star grupa būtu guvusi kādu labumu no valsts atbalsta un tieši vai netieši būtu kļuvusi par uzņēmumiem Biria un Bike Systems piešķirtā valsts atbalsta saņēmēju.

6.2.   1. pasākums. Šķietami saskaņā ar tirgus nosacījumiem veiktais ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām

| (81) | Ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) veica gbb. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījumu veica savas programmas ietvaros, tādējādi ieguldījuma veikšanai netika izmantoti valsts līdzekļi. Kā lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu jau norādīts, Komisija pieņem zināšanai, ka uzņēmums gbb ieguldījuma veikšanas brīdī bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank 100 % meitasuzņēmums, savukārt Deutsche Ausgleichsbank atradās pilnīgā Vācijas Federatīvās Republikas īpašumā. Tāpēc gbb ir publisko tiesību reglamentēts uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi publisku uzņēmumu līdzekļi vienmēr ir valsts līdzekļi (11). |
| --- | --- |

(81)

Ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) veica gbb. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījumu veica savas programmas ietvaros, tādējādi ieguldījuma veikšanai netika izmantoti valsts līdzekļi. Kā lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu jau norādīts, Komisija pieņem zināšanai, ka uzņēmums gbb ieguldījuma veikšanas brīdī bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank 100 % meitasuzņēmums, savukārt Deutsche Ausgleichsbank atradās pilnīgā Vācijas Federatīvās Republikas īpašumā. Tāpēc gbb ir publisko tiesību reglamentēts uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi publisku uzņēmumu līdzekļi vienmēr ir valsts līdzekļi (11).

| (82) | Tāpēc Komisija viennozīmīgi nonāk pie slēdziena, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti. Šajā saistībā Tiesa argumentēja lietā C-482/99 (Stardust) šādi (53.–56. punkts):






  “53. | Šajā saistībā nevar pieprasīt, ka uz precīza norādījuma pamata tiek pierādīts, ka iestādes ir konkrēti izdevušas norādījumu publiskajam uzņēmumam veikt attiecīgos valsts atbalsta pasākumus. Pirmkārt, ņemot vērā ciešās valsts un publisko uzņēmumu attiecības, pastāv reāls risks, ka ar šo uzņēmumu starpniecību valsts atbalstu piešķir nepārredzamā veidā un neievērojot Līgumā paredzētos noteikumus par valsts atbalstu. |
| --- | --- | --- |

(82)

Tāpēc Komisija viennozīmīgi nonāk pie slēdziena, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti. Šajā saistībā Tiesa argumentēja lietā C-482/99 (Stardust) šādi (53.–56. punkts):

“53.

| 54. | Otrkārt, tieši tādēļ, ka starp valsti un publisku uzņēmumu pastāv priviliģētas attiecības, ieinteresētai personai parasti būs ļoti grūti konkrētajā gadījumā pierādīt, ka atbalsta pasākumi par labu šādam uzņēmumam patiešām tika pieņemti pēc iestāžu norādījuma. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Tāpēc jākonstatē, ka publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti var secināt no vairākām norādēm, kas izriet no konkrētā gadījuma apstākļiem un konteksta, kādā šis pasākums ir veikts. Šajā saistībā Tiesa jau ir ņēmusi vērā to, ka attiecīgā struktūra nevarēja pieņemt apstrīdēto lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības (skatīt jo īpaši spriedumu Van der Kooy u. c. pret Komisiju, 37. punkts), vai ka papildus organizatoriski juridiskiem faktoriem, kas saistīja publiskos uzņēmumus ar valsti, šiem uzņēmumiem, ar kuru starpniecību atbalstu piešķīra, bija jāņem vērā Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) vadlīnijas (1991. gada 21. marta spriedumi lietā C-303/88, Itālija pret Komisiju, 11. un 12. punkts, un lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju, 13. un 14. punkts). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Ir iespējamas arī citas norādes, pēc kurām var secināt publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti, proti, jo īpaši šā uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbības īstenošana tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem, uzņēmuma juridiskais statuss – vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējas komerctiesības, valsts iestāžu pārraudzības pakāpe uzņēmuma pārvaldībā vai jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par iestāžu līdzdalību vai par līdzdalības trūkuma neiespējamību pasākuma pieņemšanā, ņemot vērā arī šā pasākuma apmēru, saturu vai nosacījumus.” |
| --- | --- |

56.

| (83) | Komisija šajā lietā ir atradusi šādas norādes, kas ļauj secināt, ka uzņēmuma gbb lēmums ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(83)

Komisija šajā lietā ir atradusi šādas norādes, kas ļauj secināt, ka uzņēmuma gbb lēmums ir attiecināms uz valsti.

| (84) | Vācijas valdība bija uzticējusi uzņēmumam gbb uzdevumus attīstības jomā, tas bija, piemēram, atbildīgs par Austrumvācijas Konsolidācijas un attīstības fondu (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), kura uzdevums bija piešķirt pašu kapitālu Austrumvācijas maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai stiprinātu šo uzņēmumu kapitāla bāzi. |
| --- | --- |

(84)

Vācijas valdība bija uzticējusi uzņēmumam gbb uzdevumus attīstības jomā, tas bija, piemēram, atbildīgs par Austrumvācijas Konsolidācijas un attīstības fondu (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), kura uzdevums bija piešķirt pašu kapitālu Austrumvācijas maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai stiprinātu šo uzņēmumu kapitāla bāzi.

| (85) | Otrkārt, Komisija konstatē, ka gbb vēsture norāda uz spēcīgu valsts iesaistīšanos uzņēmuma lēmumos. Kā publisko tiesību subjekts tas vispirms atradās atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veidoja iestāžu pārstāvji. Kopš uzņēmuma pārveides par akciju sabiedrību tā mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank atrodas atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veido iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(85)

Otrkārt, Komisija konstatē, ka gbb vēsture norāda uz spēcīgu valsts iesaistīšanos uzņēmuma lēmumos. Kā publisko tiesību subjekts tas vispirms atradās atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veidoja iestāžu pārstāvji. Kopš uzņēmuma pārveides par akciju sabiedrību tā mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank atrodas atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veido iestāžu pārstāvji.

| (86) | Treškārt, Komisija konstatē, ka mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījuma veikšanu, bija publisko tiesību subjekts, kas atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā un kura uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi. Deutsche Ausgleichsbank nedrīkst iegādāties citu uzņēmumu kapitāla daļas bez ministrijas, kam uzticēta uzņēmuma uzraudzība, un uzraudzības padomes iepriekšējas piekrišanas. Tāpēc valsts kontrolēja ar mātesuzņēmuma starpniecību gbb uzņēmējdarbības lēmumus arī pēc tam, kad gbb no publisko tiesību subjekta tika pārveidots par akciju sabiedrību. |
| --- | --- |

(86)

Treškārt, Komisija konstatē, ka mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījuma veikšanu, bija publisko tiesību subjekts, kas atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā un kura uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi. Deutsche Ausgleichsbank nedrīkst iegādāties citu uzņēmumu kapitāla daļas bez ministrijas, kam uzticēta uzņēmuma uzraudzība, un uzraudzības padomes iepriekšējas piekrišanas. Tāpēc valsts kontrolēja ar mātesuzņēmuma starpniecību gbb uzņēmējdarbības lēmumus arī pēc tam, kad gbb no publisko tiesību subjekta tika pārveidots par akciju sabiedrību.

| (87) | Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka Vācija 2002. gadā piekrita atbilstošiem pasākumiem attiecībā uz Vācijas attīstības bankām (12). Šie atbilstošie pasākumi attiecas arī uz Deutsche Ausgleichsbank. Kā atbilstošajos pasākumos ir noteikts, Deutsche Ausgleichsbank darbībai ir jāaprobežojas ar struktūrpolitisku, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu un publiskiem uzdevumiem, kas bankas sabiedriskajiem īpašniekiem jāveic saskaņā ar valsts mandātu. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā rezultātā Deutsche Ausgleichsbank kļūst par valsts pārvaldes daļu un tādējādi visas Deutsche Ausgleichsbank darbības ir attiecināmas uz valsti. |
| --- | --- |

(87)

Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka Vācija 2002. gadā piekrita atbilstošiem pasākumiem attiecībā uz Vācijas attīstības bankām (12). Šie atbilstošie pasākumi attiecas arī uz Deutsche Ausgleichsbank. Kā atbilstošajos pasākumos ir noteikts, Deutsche Ausgleichsbank darbībai ir jāaprobežojas ar struktūrpolitisku, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu un publiskiem uzdevumiem, kas bankas sabiedriskajiem īpašniekiem jāveic saskaņā ar valsts mandātu. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā rezultātā Deutsche Ausgleichsbank kļūst par valsts pārvaldes daļu un tādējādi visas Deutsche Ausgleichsbank darbības ir attiecināmas uz valsti.

| (88) | Piektkārt, Komisija konstatē, ka uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, šķiet, attiecas attīstības uzdevums “mazu un vidēju uzņēmumu finansēšana” (13). |
| --- | --- |

(88)

Piektkārt, Komisija konstatē, ka uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, šķiet, attiecas attīstības uzdevums “mazu un vidēju uzņēmumu finansēšana” (13).

| (89) | Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti.

| (90) | Pēc Vācijas uzskata, gbb veica ieguldījumu Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām riska ziņā atbilst zemākā līmeņa aizdevumam un tādējādi ir uzskatāms par augsta riska aizdevumu. Maksātnespējas vai likvidācijas procesa gadījumā ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām tiek atmaksāts pats pēdējais pēc tam, kad ir apmierināti visi pārējie prasījumi. Tādējādi risks, kas saistīts ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir lielāks nekā ieguldījuma veikšanai paredzēta parasta bankas aizdevuma risks, ko parasti nodrošina saskaņā ar bankas nosacījumiem. Vidējā procentu likme, ko tirgū piemēro vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām, pasākuma piešķiršanas brīdī bija 6,33 %. Atlīdzībai par šādu ieguldījumu tādējādi vajadzētu ievērojami pārsniegt šo procentu likmi. |
| --- | --- |

(90)

Pēc Vācijas uzskata, gbb veica ieguldījumu Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām riska ziņā atbilst zemākā līmeņa aizdevumam un tādējādi ir uzskatāms par augsta riska aizdevumu. Maksātnespējas vai likvidācijas procesa gadījumā ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām tiek atmaksāts pats pēdējais pēc tam, kad ir apmierināti visi pārējie prasījumi. Tādējādi risks, kas saistīts ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir lielāks nekā ieguldījuma veikšanai paredzēta parasta bankas aizdevuma risks, ko parasti nodrošina saskaņā ar bankas nosacījumiem. Vidējā procentu likme, ko tirgū piemēro vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām, pasākuma piešķiršanas brīdī bija 6,33 %. Atlīdzībai par šādu ieguldījumu tādējādi vajadzētu ievērojami pārsniegt šo procentu likmi.

| (91) | Atlīdzībai par ieguldījumu tika noteikta nemainīga likme 8,75 % apmērā un mainīga, no peļņas atkarīga likme 3,5 % apmērā (14). Vienošanās rezultātā noteiktā atlīdzības likme tādējādi pārsniedz minēto atsauces likmi. |
| --- | --- |

(91)

Atlīdzībai par ieguldījumu tika noteikta nemainīga likme 8,75 % apmērā un mainīga, no peļņas atkarīga likme 3,5 % apmērā (14). Vienošanās rezultātā noteiktā atlīdzības likme tādējādi pārsniedz minēto atsauces likmi.

| (92) | Tomēr jānorāda, ka šā secinājuma pamatā ir pieņēmums, ka Bike Systems var atgūt savu rentabilitāti. Taču pret Bike Systems tikko bija izbeigts maksātnespējas process un apstiprināts sanācijas plāns. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Saskaņā ar 2001. gada bilanci uzņēmums šajā gadā joprojām strādāja ar zaudējumiem. Pašu kapitāls vēl joprojām bija negatīvs, kaut arī, pateicoties slēptajām rezervēm, maksātnespējas process netika uzsākts. Tādējādi Bike Systems toreizējā laikposmā ir jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr jānorāda, ka šā secinājuma pamatā ir pieņēmums, ka Bike Systems var atgūt savu rentabilitāti. Taču pret Bike Systems tikko bija izbeigts maksātnespējas process un apstiprināts sanācijas plāns. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Saskaņā ar 2001. gada bilanci uzņēmums šajā gadā joprojām strādāja ar zaudējumiem. Pašu kapitāls vēl joprojām bija negatīvs, kaut arī, pateicoties slēptajām rezervēm, maksātnespējas process netika uzsākts. Tādējādi Bike Systems toreizējā laikposmā ir jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

| (93) | Attiecībā uz nodomu vēstuli (skatīt 62. apsvērumu) Komisija vispirms konstatē, ka pirmā lēmuma pieņemšanas brīdī šī informācija nebija pieejama. Nodomu vēstules teksts tika iesniegts tikai tiesvedības laikā. |
| --- | --- |

(93)

Attiecībā uz nodomu vēstuli (skatīt 62. apsvērumu) Komisija vispirms konstatē, ka pirmā lēmuma pieņemšanas brīdī šī informācija nebija pieejama. Nodomu vēstules teksts tika iesniegts tikai tiesvedības laikā.

| (94) | Saskaņā ar 2001. gada 6. marta nodomu vēstuli Biria GmbH pieņem zināšanai ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām un apņemas nodrošināt, ka šā ieguldījuma derīguma laikā Bike Systems tiks vadīts un finansēts tādā veidā, lai uzņēmums varētu izpildīt savas saistības, kas izriet no ieguldījuma kapitāla daļās bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar 2001. gada 6. marta nodomu vēstuli Biria GmbH pieņem zināšanai ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām un apņemas nodrošināt, ka šā ieguldījuma derīguma laikā Bike Systems tiks vadīts un finansēts tādā veidā, lai uzņēmums varētu izpildīt savas saistības, kas izriet no ieguldījuma kapitāla daļās bez balsstiesībām.

| (95) | Komisija šajā saistībā izsaka šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(95)

Komisija šajā saistībā izsaka šādus apsvērumus.

| (96) | Attiecībā uz mātesuzņēmuma (kas izsniedza nodomu vēstuli) finansiālo stāvokli Vācija norādīja, ka Biria GmbH apgrozījums 2001. gadā bija nenozīmīgs, proti, uzņēmums darbojās tikai kā izplatītājs citiem uzņēmumu grupas dalībniekiem (15). Attiecībā uz finansiālajiem darbības rādītājiem (16) ir minams, ka uzņēmums 1999. gadā guva nelielu peļņu pēc nodokļiem (DEM 205 000) un 2000. gadā cieta neto zaudējumus DEM 473 000 apmērā. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz mātesuzņēmuma (kas izsniedza nodomu vēstuli) finansiālo stāvokli Vācija norādīja, ka Biria GmbH apgrozījums 2001. gadā bija nenozīmīgs, proti, uzņēmums darbojās tikai kā izplatītājs citiem uzņēmumu grupas dalībniekiem (15). Attiecībā uz finansiālajiem darbības rādītājiem (16) ir minams, ka uzņēmums 1999. gadā guva nelielu peļņu pēc nodokļiem (DEM 205 000) un 2000. gadā cieta neto zaudējumus DEM 473 000 apmērā.

| (97) | Ciesto zaudējumu rezultātā uzņēmuma pašu kapitāls 1999. gadā bija negatīvs. 2000. gadā tas kļuva pozitīvs, taču iemesls tam nebija uzņēmuma darbība, bet gan peļņas pārvedums no meitasuzņēmuma Sachsen Zweirad
   (17). Komisija konstatē, ka nodomu vēstuli neizsniedza kāds tās pašas grupas uzņēmums, kas atradās labā finansiālā stāvoklī, bet gan mātesuzņēmums, kura stāvoklis bija sliktāks. |
| --- | --- |

(97)

Ciesto zaudējumu rezultātā uzņēmuma pašu kapitāls 1999. gadā bija negatīvs. 2000. gadā tas kļuva pozitīvs, taču iemesls tam nebija uzņēmuma darbība, bet gan peļņas pārvedums no meitasuzņēmuma Sachsen Zweirad
   (17). Komisija konstatē, ka nodomu vēstuli neizsniedza kāds tās pašas grupas uzņēmums, kas atradās labā finansiālā stāvoklī, bet gan mātesuzņēmums, kura stāvoklis bija sliktāks.

| (98) | Tāpēc Komisija secina, ka Biria GmbH (neraugoties uz to, vai uzņēmumu formāli var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē) spētu segt iespējamās prasības, kas izriet no nodomu vēstules par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām vairāk nekā divu miljonu euro apmērā. Kā jau pieminēts, ir jānorāda, ka iegrāmatotie ieņēmumi 2000. gadā (pirms nodomu vēstules izsniegšanas) patiešām ir attiecināmi vienīgi uz peļņas pārvedumu no meitasuzņēmuma un nevis uz uzņēmuma saimniecisko darbību un ka bez šā peļņas pārveduma uzņēmuma pašu kapitāls būtu bijis negatīvs (tostarp parakstītais kapitāls un citi kapitāla veidi, piemēram, rezerves vai skaidrā nauda bilancē). Tāpēc ir apšaubāms, kā Biria GmbH būtu varējusi novērst Bike Systems iespējamo maksātnespēju. Rezultātā Komisija uzskata, ka šai nodomu vēstulei nav nekādas faktiskas saimnieciskas vērtības, lai kompensētu Bike Systems grūtības, un ka tādēļ tā nav uzskatāma par pilnvērtīgu nodrošinājumu, ar kuru būtu bijis iespējams samazināt atlīdzību, ko tirgus ieguldītājs būtu pieprasījis par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

(98)

Tāpēc Komisija secina, ka Biria GmbH (neraugoties uz to, vai uzņēmumu formāli var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē) spētu segt iespējamās prasības, kas izriet no nodomu vēstules par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām vairāk nekā divu miljonu euro apmērā. Kā jau pieminēts, ir jānorāda, ka iegrāmatotie ieņēmumi 2000. gadā (pirms nodomu vēstules izsniegšanas) patiešām ir attiecināmi vienīgi uz peļņas pārvedumu no meitasuzņēmuma un nevis uz uzņēmuma saimniecisko darbību un ka bez šā peļņas pārveduma uzņēmuma pašu kapitāls būtu bijis negatīvs (tostarp parakstītais kapitāls un citi kapitāla veidi, piemēram, rezerves vai skaidrā nauda bilancē). Tāpēc ir apšaubāms, kā Biria GmbH būtu varējusi novērst Bike Systems iespējamo maksātnespēju. Rezultātā Komisija uzskata, ka šai nodomu vēstulei nav nekādas faktiskas saimnieciskas vērtības, lai kompensētu Bike Systems grūtības, un ka tādēļ tā nav uzskatāma par pilnvērtīgu nodrošinājumu, ar kuru būtu bijis iespējams samazināt atlīdzību, ko tirgus ieguldītājs būtu pieprasījis par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām.

| (99) | Tāpēc Komisija secina, ka atlīdzība nebija riskam atbilstoša un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nenotika atbilstoši tirgus apstākļiem. Priekšrocības, ko Bike Systems guva no ieguldījuma, uzņēmums tirgus apstākļos nebūtu varējis iegūt. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc Komisija secina, ka atlīdzība nebija riskam atbilstoša un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nenotika atbilstoši tirgus apstākļiem. Priekšrocības, ko Bike Systems guva no ieguldījuma, uzņēmums tirgus apstākļos nebūtu varējis iegūt.

| (100) | Gan Bike Systems, gan Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ražo velosipēdus. Tā kā tirdzniecība ar šo produktu notiek arī pāri valstu robežām, pasākumi var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(100)

Gan Bike Systems, gan Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ražo velosipēdus. Tā kā tirdzniecība ar šo produktu notiek arī pāri valstu robežām, pasākumi var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.3.   2. un 3. pasākums. Valsts atbalsts, kas šķietami piešķirts atbilstoši apstiprinātām atbalsta shēmām

| (101) | Galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH apgrozāmo līdzekļu kredītam 5,6 miljonu euro apmērā (2. pasākums) un galvojums par labu Biria apgrozāmo līdzekļu kredītam 24,875 miljonu euro apmērā (3. pasākums) tika piešķirti, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem (18). Saskaņā ar šo Komisijas apstiprināto atbalsta shēmu ir pieļaujami galvojumi par aizdevumiem, kas pārsniedz 5 miljonus Vācijas marku (2,6 miljoni euro) un ir paredzēti jaunu ieguldījumu finansēšanai un īpašos gadījumos ieguldījumu un apgrozāmo līdzekļu papildus finansēšanai, ja tie piešķirti veselīgiem uzņēmumiem. Izņēmuma gadījumos ir pieļaujama arī konsolidācijas un pārstrukturēšanās finansēšana. Taču Komisija ir jāinformē atsevišķi par katru liela uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu. |
| --- | --- |

(101)

Galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH apgrozāmo līdzekļu kredītam 5,6 miljonu euro apmērā (2. pasākums) un galvojums par labu Biria apgrozāmo līdzekļu kredītam 24,875 miljonu euro apmērā (3. pasākums) tika piešķirti, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem (18). Saskaņā ar šo Komisijas apstiprināto atbalsta shēmu ir pieļaujami galvojumi par aizdevumiem, kas pārsniedz 5 miljonus Vācijas marku (2,6 miljoni euro) un ir paredzēti jaunu ieguldījumu finansēšanai un īpašos gadījumos ieguldījumu un apgrozāmo līdzekļu papildus finansēšanai, ja tie piešķirti veselīgiem uzņēmumiem. Izņēmuma gadījumos ir pieļaujama arī konsolidācijas un pārstrukturēšanās finansēšana. Taču Komisija ir jāinformē atsevišķi par katru liela uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu.

| (102) | Vācija uzskata, ka minēto noteikumu prasības ir izpildītas un galvojumi tāpēc atbilst šiem noteikumiem. Vācija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Galvojumus piešķīra, lai nodrošinātu apgrozāmo līdzekļu aizdevumus, kas saskaņā ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir pieļaujams. |
| --- | --- |

(102)

Vācija uzskata, ka minēto noteikumu prasības ir izpildītas un galvojumi tāpēc atbilst šiem noteikumiem. Vācija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Galvojumus piešķīra, lai nodrošinātu apgrozāmo līdzekļu aizdevumus, kas saskaņā ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir pieļaujams.

| (103) | Komisija nepiekrīt, ka galvojumi būtu saderīgi ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā ir piešķirti. Pretēji Vācijas viedoklim Komisija, kā tālāk sīkāk izklāstīts, uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada martā bija grūtībās nonācis uzņēmums un ka arī Biria GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada decembrī bija grūtībās nonācis uzņēmums. Komisija ir atsevišķi jāinformē par katru grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu. |
| --- | --- |

(103)

Komisija nepiekrīt, ka galvojumi būtu saderīgi ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā ir piešķirti. Pretēji Vācijas viedoklim Komisija, kā tālāk sīkāk izklāstīts, uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada martā bija grūtībās nonācis uzņēmums un ka arī Biria GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada decembrī bija grūtībās nonācis uzņēmums. Komisija ir atsevišķi jāinformē par katru grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu.

| (104) | Vācija uzskata, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH nebija neviena no grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskajām pazīmēm 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Komisija norāda, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 6. punktā uzskaitītās grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskās pazīmes ir domātas tikai kā norādes, kādos gadījumos uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu, un nav jāuztver kā priekšnoteikumi, kuriem jābūt izpildītiem vienlaicīgi. Sachsen Zweirad GmbH 2001. gadā strādāja ar zaudējumiem EUR 1 274 000 apmērā un 2002. gadā ar zaudējumiem EUR 733 000 apmērā. Zaudējumus uzņēmās mātesuzņēmums Biria saskaņā ar peļņas un zaudējumu pārņemšanas līgumu (Ergebnisabführungsvertrag). Apgrozījums 2002. gadā, salīdzinot ar 2001. gadu, samazinājās. |
| --- | --- |

(104)

Vācija uzskata, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH nebija neviena no grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskajām pazīmēm 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Komisija norāda, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 6. punktā uzskaitītās grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskās pazīmes ir domātas tikai kā norādes, kādos gadījumos uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu, un nav jāuztver kā priekšnoteikumi, kuriem jābūt izpildītiem vienlaicīgi. Sachsen Zweirad GmbH 2001. gadā strādāja ar zaudējumiem EUR 1 274 000 apmērā un 2002. gadā ar zaudējumiem EUR 733 000 apmērā. Zaudējumus uzņēmās mātesuzņēmums Biria saskaņā ar peļņas un zaudējumu pārņemšanas līgumu (Ergebnisabführungsvertrag). Apgrozījums 2002. gadā, salīdzinot ar 2001. gadu, samazinājās.

| (105) | Saskaņā ar uzņēmuma 2002. gada pārskatu Sachsen Zweirad GmbH bija arī likviditātes problēmas. Piemēram, pārskatā ir nepārprotami norādīts, ka Sachsen Zweirad GmbH likviditātes situācija ir sarežģīta, kas saistīts ar lielām izmaksām par preču priekšapmaksu un grupas iekšējo izaugsmi. Saskaņā ar pārskatu uzņēmuma turpmāku pastāvēšanu varētu nodrošināta tikai tad, ja bankas būtu gatavas saglabāt vai pārstrukturēt esošās kredītlīnijas. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar uzņēmuma 2002. gada pārskatu Sachsen Zweirad GmbH bija arī likviditātes problēmas. Piemēram, pārskatā ir nepārprotami norādīts, ka Sachsen Zweirad GmbH likviditātes situācija ir sarežģīta, kas saistīts ar lielām izmaksām par preču priekšapmaksu un grupas iekšējo izaugsmi. Saskaņā ar pārskatu uzņēmuma turpmāku pastāvēšanu varētu nodrošināta tikai tad, ja bankas būtu gatavas saglabāt vai pārstrukturēt esošās kredītlīnijas.

| (106) | Pēc Vācijas uzskata nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Taču tas neietekmē faktu, ka uzņēmumam bija likviditātes problēmas. Saskaņā ar uzņēmuma pārskatu lielākajai kredītu daļai atmaksas termiņš bija īsāks par pieciem gadiem, kas nav izdevīgi uzņēmējdarbības finansēšanai un paaugstina uzņēmuma risku. Turklāt īstermiņa kredītu dēļ uzņēmumam bija lieli procentu maksājumi (kaut arī 2002. gadā tie nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2001. gadu), kas vēl vairāk sarežģīja uzņēmuma likviditātes stāvokli. |
| --- | --- |

(106)

Pēc Vācijas uzskata nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Taču tas neietekmē faktu, ka uzņēmumam bija likviditātes problēmas. Saskaņā ar uzņēmuma pārskatu lielākajai kredītu daļai atmaksas termiņš bija īsāks par pieciem gadiem, kas nav izdevīgi uzņēmējdarbības finansēšanai un paaugstina uzņēmuma risku. Turklāt īstermiņa kredītu dēļ uzņēmumam bija lieli procentu maksājumi (kaut arī 2002. gadā tie nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2001. gadu), kas vēl vairāk sarežģīja uzņēmuma likviditātes stāvokli.

| (107) | Tāpēc Komisija secina, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama. |
| --- | --- |

(107)

Tāpēc Komisija secina, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama.

| (108) | Biria nodibināja 2003. gada 1. oktobrī, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar meitasuzņēmumu Sachsen Zweirad GmbH. |
| --- | --- |

(108)

Biria nodibināja 2003. gada 1. oktobrī, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar meitasuzņēmumu Sachsen Zweirad GmbH.

| (109) | Vācija uzskata, ka Biria skaidri jānošķir no iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo apvienošanās rezultātā ir radies jauns uzņēmums. Tāpēc jautājums par to, vai šis uzņēmums galvojuma piešķiršanas brīdī 2004. gada 9. decembrī atradās grūtībās, būtu jāizskata, balstoties uz jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējo bilanci. Sākotnējā bilance rāda, ka Biria GmbH nav uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(109)

Vācija uzskata, ka Biria skaidri jānošķir no iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo apvienošanās rezultātā ir radies jauns uzņēmums. Tāpēc jautājums par to, vai šis uzņēmums galvojuma piešķiršanas brīdī 2004. gada 9. decembrī atradās grūtībās, būtu jāizskata, balstoties uz jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējo bilanci. Sākotnējā bilance rāda, ka Biria GmbH nav uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu.

| (110) | Komisija nepiekrīt šiem argumentiem. Jaunizveidoto uzņēmumu Biria GmbH nevar nošķirt no iepriekšējiem Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo tas ir radies abu iepriekšējo uzņēmumu apvienošanās rezultātā. Pretējā gadījumā varētu viegli izvairīties no grūtībās nonākuša uzņēmuma apzīmējuma, apvienojot uzņēmumus vai dibinot jaunus. Arī iepriekšējā Biria AG 2002. gadā strādāja ar zaudējumiem, un tai tāpat kā Sachsen Zweirad GmbH bija likviditātes problēmas. Biria GmbH pārņēma visus iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH parādus un saistības. Turklāt Biria GmbH pieder tie paši aktīvi un tā veic to pašu uzņēmējdarbību, ko iepriekšējā Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Tāpēc Komisija uzskata, ka Biria GmbH pārņēma arī iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH grūtības. |
| --- | --- |

(110)

Komisija nepiekrīt šiem argumentiem. Jaunizveidoto uzņēmumu Biria GmbH nevar nošķirt no iepriekšējiem Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo tas ir radies abu iepriekšējo uzņēmumu apvienošanās rezultātā. Pretējā gadījumā varētu viegli izvairīties no grūtībās nonākuša uzņēmuma apzīmējuma, apvienojot uzņēmumus vai dibinot jaunus. Arī iepriekšējā Biria AG 2002. gadā strādāja ar zaudējumiem, un tai tāpat kā Sachsen Zweirad GmbH bija likviditātes problēmas. Biria GmbH pārņēma visus iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH parādus un saistības. Turklāt Biria GmbH pieder tie paši aktīvi un tā veic to pašu uzņēmējdarbību, ko iepriekšējā Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Tāpēc Komisija uzskata, ka Biria GmbH pārņēma arī iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH grūtības.

| (111) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās procesā bija ekonomiski spēcīgākā pozīcijā. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH nav atradusies grūtībās, nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria GmbH ir atradusies grūtībās. Pretēji Vācijas uzskatam Komisija ir pārliecināta, ka Sachsen Zweirad GmbH atradās grūtībās. Tādējādi jaunā Biria GmbH“pārmantoja” arī Sachsen Zweirad GmbH grūtības. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās procesā bija ekonomiski spēcīgākā pozīcijā. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH nav atradusies grūtībās, nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria GmbH ir atradusies grūtībās. Pretēji Vācijas uzskatam Komisija ir pārliecināta, ka Sachsen Zweirad GmbH atradās grūtībās. Tādējādi jaunā Biria GmbH“pārmantoja” arī Sachsen Zweirad GmbH grūtības.

| (112) | Saskaņā ar uzņēmuma 2003. gada pārskatu Biria grupas pārstrukturēšana un reorganizācija turpinājās 2003. gadā. Procesu uzsāka jau 2002. gadā, un tas paredzēja grupas finansējuma pārstrukturēšanu. Balstoties uz Saksijas federālās zemes piešķirto galvojumu aizdevumam 24,875 miljonu euro apmērā, Biria grupa izstrādāja jaunu koncepciju savas darbības vidēja termiņa finansējumam. Jaunajā finansējuma koncepcijā bija paredzēts arī ievērojami pielāgot procentu likmes un tādējādi samazināt lielos procentu maksājumus. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar uzņēmuma 2003. gada pārskatu Biria grupas pārstrukturēšana un reorganizācija turpinājās 2003. gadā. Procesu uzsāka jau 2002. gadā, un tas paredzēja grupas finansējuma pārstrukturēšanu. Balstoties uz Saksijas federālās zemes piešķirto galvojumu aizdevumam 24,875 miljonu euro apmērā, Biria grupa izstrādāja jaunu koncepciju savas darbības vidēja termiņa finansējumam. Jaunajā finansējuma koncepcijā bija paredzēts arī ievērojami pielāgot procentu likmes un tādējādi samazināt lielos procentu maksājumus.

| (113) | Vienlaicīgi tika reorganizēta arī sadarbība ar bankām. Trīs bankas piekrita atteikties no saviem prasījumiem EUR 8 567 000 apmērā – tas šķiet ievērojami vairāk nekā 50 % no visiem šo banku prasījumiem – apmaiņā pret tūlītēju pārpalikušo saistību nomaksu. Tādējādi aizdevums, kas tika segts ar 80 % galvojumu, kas veido 3. pasākumu, sastāv no 8 miljonu euro aizdevuma apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai, 7,45 miljonu euro kredītlīnijas norēķinu kontam (Kontokorrentlinie) un 9,425 miljonu euro kredītlīnijas sezonas izdevumu segšanai. |
| --- | --- |

(113)

Vienlaicīgi tika reorganizēta arī sadarbība ar bankām. Trīs bankas piekrita atteikties no saviem prasījumiem EUR 8 567 000 apmērā – tas šķiet ievērojami vairāk nekā 50 % no visiem šo banku prasījumiem – apmaiņā pret tūlītēju pārpalikušo saistību nomaksu. Tādējādi aizdevums, kas tika segts ar 80 % galvojumu, kas veido 3. pasākumu, sastāv no 8 miljonu euro aizdevuma apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai, 7,45 miljonu euro kredītlīnijas norēķinu kontam (Kontokorrentlinie) un 9,425 miljonu euro kredītlīnijas sezonas izdevumu segšanai.

| (114) | Uzņēmumam Biria galvojuma piešķiršanas brīdī tātad bija ievērojamas likviditātes problēmas un tādējādi uzņēmums bija grūtībās. Šo novērtējumu apstiprina fakts, ka trīs bankas atteicās no Biria darbības finansēšanas un pat piekrita atteikties no lielas daļas savu prasījumu, ja vien pārpalikušie prasījumi tiek nekavējoties dzēsti. Tas norāda, ka bankām bija pamatotas šaubas, ka Biria spēs samaksāt savus parādus un ir uzskatāms par rentablu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(114)

Uzņēmumam Biria galvojuma piešķiršanas brīdī tātad bija ievērojamas likviditātes problēmas un tādējādi uzņēmums bija grūtībās. Šo novērtējumu apstiprina fakts, ka trīs bankas atteicās no Biria darbības finansēšanas un pat piekrita atteikties no lielas daļas savu prasījumu, ja vien pārpalikušie prasījumi tiek nekavējoties dzēsti. Tas norāda, ka bankām bija pamatotas šaubas, ka Biria spēs samaksāt savus parādus un ir uzskatāms par rentablu uzņēmumu.

| (115) | Vācija iebilst, ka bankas pārtrauca finansējumu tikai savas darbības stratēģijas maiņas dēļ. Komisija konstatē, ka bankas atteicās no, iespējams, apmēram 50 % savu prasījumu. Pat tad, ja finansējuma pārtraukšana bija saistīta ar banku stratēģijas izmaiņām, tā ir pazīme, ka bankas vairs necerēja uz aizdevumu pilnīgu atmaksu. |
| --- | --- |

(115)

Vācija iebilst, ka bankas pārtrauca finansējumu tikai savas darbības stratēģijas maiņas dēļ. Komisija konstatē, ka bankas atteicās no, iespējams, apmēram 50 % savu prasījumu. Pat tad, ja finansējuma pārtraukšana bija saistīta ar banku stratēģijas izmaiņām, tā ir pazīme, ka bankas vairs necerēja uz aizdevumu pilnīgu atmaksu.

| (116) | Tāpēc Komisija secina, ka Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai un Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija liels uzņēmums, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc Komisija secina, ka Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai un Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija liels uzņēmums, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama.

| (117) | Galvojumus, kas šeit apzīmēti kā 2. un 3. pasākums, piešķīra Saksijas federālā zeme, tādējādi galvojumu izcelsme ir valsts līdzekļi un tie ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(117)

Galvojumus, kas šeit apzīmēti kā 2. un 3. pasākums, piešķīra Saksijas federālā zeme, tādējādi galvojumu izcelsme ir valsts līdzekļi un tie ir attiecināmi uz valsti.

| (118) | Turklāt pasākumam jābūt tādam, kas atbalsta saņēmējam sniedz priekšrocības. Komisija uzskata, ka abi minētie galvojumi sniedza nepamatotas priekšrocības uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (tagad – Biria AG). |
| --- | --- |

(118)

Turklāt pasākumam jābūt tādam, kas atbalsta saņēmējam sniedz priekšrocības. Komisija uzskata, ka abi minētie galvojumi sniedza nepamatotas priekšrocības uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (tagad – Biria AG).

| (119) | Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88.panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (19) (turpmāk “paziņojums par garantijām”) 2.2. un 3.2. punktā izklāstīto iemeslu dēļ aizņēmējs iegūst priekšrocību, ja tam par galvojumu nav jāmaksā tirgus cena. Dažos gadījumos aizņēmējs, ja tas ir finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums, neatrastu finanšu iestādi, kas būtu gatava tam izsniegt aizdevumu bez valsts garantijas. |
| --- | --- |

(119)

Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88.panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (19) (turpmāk “paziņojums par garantijām”) 2.2. un 3.2. punktā izklāstīto iemeslu dēļ aizņēmējs iegūst priekšrocību, ja tam par galvojumu nav jāmaksā tirgus cena. Dažos gadījumos aizņēmējs, ja tas ir finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums, neatrastu finanšu iestādi, kas būtu gatava tam izsniegt aizdevumu bez valsts garantijas.

| (120) | Apskatāmajā gadījumā galvojumus izsniedza aizdevumiem, kurus piešķīra grūtībās nonākušam uzņēmumam, pie tam galvotājam (valstij) netika maksāta tirgus cena. |
| --- | --- |

(120)

Apskatāmajā gadījumā galvojumus izsniedza aizdevumiem, kurus piešķīra grūtībās nonākušam uzņēmumam, pie tam galvotājam (valstij) netika maksāta tirgus cena.

| (121) | Paziņojuma par garantijām 3.2. punktā Komisija izklāsta šādus četrus nosacījumus, kuriem visiem jābūt izpildītiem, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību garantijas veidā:






  1) | aizņēmējam nav finansiālu grūtību; |
| --- | --- | --- |

(121)

Paziņojuma par garantijām 3.2. punktā Komisija izklāsta šādus četrus nosacījumus, kuriem visiem jābūt izpildītiem, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību garantijas veidā:

1)

aizņēmējam nav finansiālu grūtību;

| 2) | garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī; |
| --- | --- |

2)

garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī;

| 3) | garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā aizdevuma; |
| --- | --- |

3)

garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā aizdevuma;

| 4) | par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena. |
| --- | --- |

4)

par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena.

| (122) | Piemērojusi šos nosacījumus apskatāmajā gadījumā, Komisija vispirms konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi. |
| --- | --- |

(122)

Piemērojusi šos nosacījumus apskatāmajā gadījumā, Komisija vispirms konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi.

| (123) | Par galvojumiem netika samaksātas prēmijas, un galvojumus izsniedza aizdevumiem grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tikai tas fakts vien, ka par galvojumiem netika maksāta tirgus cena, norāda, ka pasākumu rezultātā uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria tika sniegtas priekšrocības. Komerciālu klientu tirgū nepastāv galvojumi, par kuriem nav jāmaksā uz tirgu orientēta prēmija. Tas tā vēl jo vairāk ir tad, ja runa ir par galvojumiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas savus aizdevumus, iespējams, nevar atmaksāt. |
| --- | --- |

(123)

Par galvojumiem netika samaksātas prēmijas, un galvojumus izsniedza aizdevumiem grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tikai tas fakts vien, ka par galvojumiem netika maksāta tirgus cena, norāda, ka pasākumu rezultātā uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria tika sniegtas priekšrocības. Komerciālu klientu tirgū nepastāv galvojumi, par kuriem nav jāmaksā uz tirgu orientēta prēmija. Tas tā vēl jo vairāk ir tad, ja runa ir par galvojumiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas savus aizdevumus, iespējams, nevar atmaksāt.

| (124) | Tāpēc, vadoties pēc paziņojuma par garantijām loģikas, var secināt, ka galvojums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc, vadoties pēc paziņojuma par garantijām loģikas, var secināt, ka galvojums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

| (125) | Tādēļ Komisija secina, ka galvojumi sniedza priekšrocības Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (šobrīd Biria AG), jo tirgus apstākļos neviens no uzņēmumiem nebūtu saņēmis šos galvojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(125)

Tādēļ Komisija secina, ka galvojumi sniedza priekšrocības Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (šobrīd Biria AG), jo tirgus apstākļos neviens no uzņēmumiem nebūtu saņēmis šos galvojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem.

| (126) | To pašu iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti 100. apsvērumā, 2. un 3. pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību. |
| --- | --- |

(126)

To pašu iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti 100. apsvērumā, 2. un 3. pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību.

6.4.   Secinājums par valsts atbalsta esamību

| (127) | Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām un abi galvojumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un abi galvojumi nav izsniegti saskaņā ar apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu. Visi trīs pasākumi ir jauns valsts atbalsts un ir atbilstoši jāizvērtē. |
| --- | --- |

(127)

Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām un abi galvojumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un abi galvojumi nav izsniegti saskaņā ar apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu. Visi trīs pasākumi ir jauns valsts atbalsts un ir atbilstoši jāizvērtē.

6.5.   Valsts atbalsta elementa aprēķins

| (128) | Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 4.1. punktu tiek uzskatīts, ka individuāla garantija vai garantiju shēma ietver valsts atbalstu, ja tā neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Tādējādi valsts atbalsta elements jāizsaka kvantitatīvi, lai pārbaudītu, vai atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar kādu no izņēmumiem attiecībā uz valsts atbalstu. Tāpēc pirms valsts atbalsta saderīguma pārbaudes Komisijai vispirms jāaprēķina valsts atbalsta elements. |
| --- | --- |

(128)

Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 4.1. punktu tiek uzskatīts, ka individuāla garantija vai garantiju shēma ietver valsts atbalstu, ja tā neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Tādējādi valsts atbalsta elements jāizsaka kvantitatīvi, lai pārbaudītu, vai atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar kādu no izņēmumiem attiecībā uz valsts atbalstu. Tāpēc pirms valsts atbalsta saderīguma pārbaudes Komisijai vispirms jāaprēķina valsts atbalsta elements.

| (129) | Paziņojumā par garantijām Komisija ir noteikusi vispārējus principus valsts atbalsta elementa aprēķinam. |
| --- | --- |

(129)

Paziņojumā par garantijām Komisija ir noteikusi vispārējus principus valsts atbalsta elementa aprēķinam.

| (130) | Komisija uzskata, ka valsts garantijā ietvertais atbalsta elements principā var veidot visu pamatā esošā aizdevuma summu, ja atbalsta saņēmējs pats nespēj piekļūt finanšu tirgiem (skatīt paziņojuma par garantijām 2.2. punktu un 4.1. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

(130)

Komisija uzskata, ka valsts garantijā ietvertais atbalsta elements principā var veidot visu pamatā esošā aizdevuma summu, ja atbalsta saņēmējs pats nespēj piekļūt finanšu tirgiem (skatīt paziņojuma par garantijām 2.2. punktu un 4.1. punkta a) apakšpunktu).

| (131) | Valsts atbalsta elementa aprēķināšanas noteikumi ir izklāstīti paziņojuma par garantijām 4.1. punktā (Vispārīgs raksturojums), 4.2. punktā (Atbalsta elements individuālās garantijās) un 4.4. punktā (Atbalsta elements garantiju shēmās). Komisija turpmāk tekstā izmantos šos noteikumus, attiecinot tos uz konkrēto gadījumu. |
| --- | --- |

(131)

Valsts atbalsta elementa aprēķināšanas noteikumi ir izklāstīti paziņojuma par garantijām 4.1. punktā (Vispārīgs raksturojums), 4.2. punktā (Atbalsta elements individuālās garantijās) un 4.4. punktā (Atbalsta elements garantiju shēmās). Komisija turpmāk tekstā izmantos šos noteikumus, attiecinot tos uz konkrēto gadījumu.

| (132) | Paziņojuma par garantijām 4.2. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja salīdzinājumam nevar izmantot tirgus prēmiju, ir savstarpēji jāsalīdzina aizdevuma kopējās finansēšanas izmaksas, kuras rastos, lai saņemtu tirgū šo aizdevumu ar garantiju un bez garantijas (t. i., ir jāsalīdzina līdzīga aizdevuma bez garantijas procentu likme ar procentu likmi, kam pieskaitīta garantijas prēmija par aizdevumu ar valsts garantiju). |
| --- | --- |

(132)

Paziņojuma par garantijām 4.2. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja salīdzinājumam nevar izmantot tirgus prēmiju, ir savstarpēji jāsalīdzina aizdevuma kopējās finansēšanas izmaksas, kuras rastos, lai saņemtu tirgū šo aizdevumu ar garantiju un bez garantijas (t. i., ir jāsalīdzina līdzīga aizdevuma bez garantijas procentu likme ar procentu likmi, kam pieskaitīta garantijas prēmija par aizdevumu ar valsts garantiju).

| (133) | Daudzos gadījumos šāda tirgus procentu likme nav pieejama. Tāpēc Komisija savos paziņojumos par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi ir izstrādājusi metodi, kuru paziņojuma par garantijām 4.2. punktā minēto iemeslu dēļ var izmantot, lai aprēķinātu tirgus procentu likmi aizstājošu lielumu. |
| --- | --- |

(133)

Daudzos gadījumos šāda tirgus procentu likme nav pieejama. Tāpēc Komisija savos paziņojumos par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi ir izstrādājusi metodi, kuru paziņojuma par garantijām 4.2. punktā minēto iemeslu dēļ var izmantot, lai aprēķinātu tirgus procentu likmi aizstājošu lielumu.

| (134) | Saskaņā ar 1997. gada paziņojumu par atsauces likmi Komisija nosaka atsauces likmi, kurai ir jāatspoguļo tirgū piemērojamās procentu likmes vidējais līmenis vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām. Turklāt 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi ir norādīts, ka šī atsauces likme ir minimālā likme, ko var palielināt īpaša riska gadījumos (piemēram, uzņēmums grūtībās vai tad, ja nav iesniegti nodrošinājumi, kurus bankas parasti pieprasa). Šādos gadījumos piemaksa var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu. 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi nav paskaidrots, vai drīkst skaitīt kopā riska prēmijas, kas paredzētas, lai ņemtu vērā dažādus riskus. Šādas summēšanas iespēja netiek izslēgta, taču Komisijai savā lēmumā jāpamato dažādu riska prēmiju summēšanai izmantotā metode, balstoties uz finanšu tirgos izmantoto metožu novērtējumu (20). |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar 1997. gada paziņojumu par atsauces likmi Komisija nosaka atsauces likmi, kurai ir jāatspoguļo tirgū piemērojamās procentu likmes vidējais līmenis vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām. Turklāt 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi ir norādīts, ka šī atsauces likme ir minimālā likme, ko var palielināt īpaša riska gadījumos (piemēram, uzņēmums grūtībās vai tad, ja nav iesniegti nodrošinājumi, kurus bankas parasti pieprasa). Šādos gadījumos piemaksa var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu. 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi nav paskaidrots, vai drīkst skaitīt kopā riska prēmijas, kas paredzētas, lai ņemtu vērā dažādus riskus. Šādas summēšanas iespēja netiek izslēgta, taču Komisijai savā lēmumā jāpamato dažādu riska prēmiju summēšanai izmantotā metode, balstoties uz finanšu tirgos izmantoto metožu novērtējumu (20).

| (135) | Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH 2004. gadā veica pētījumu Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta uzdevumā (turpmāk “pētījums”). Pamatojoties uz empīriskiem apsekojumiem, pētījumā (21) cita starpā tika noteiktas riska prēmijas, kas bija konstatējamas tirgū saistībā ar dažāda riska kategoriju uzņēmumiem un darījumiem ar dažādiem nodrošinājumiem. Pētījumā ir viennozīmīgi izklāstīts, ka dažādu riska aspektu (aizņēmēja kredītspēja, nodrošinājumi) apvienojums izpaužas dažādās bāzes likmei pieskaitāmās piemaksās. |
| --- | --- |

(135)

Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH 2004. gadā veica pētījumu Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta uzdevumā (turpmāk “pētījums”). Pamatojoties uz empīriskiem apsekojumiem, pētījumā (21) cita starpā tika noteiktas riska prēmijas, kas bija konstatējamas tirgū saistībā ar dažāda riska kategoriju uzņēmumiem un darījumiem ar dažādiem nodrošinājumiem. Pētījumā ir viennozīmīgi izklāstīts, ka dažādu riska aspektu (aizņēmēja kredītspēja, nodrošinājumi) apvienojums izpaužas dažādās bāzes likmei pieskaitāmās piemaksās.

| (136) | Balstoties uz pētījumu, Komisija paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (22) (turpmāk “2008. gada paziņojums par atsauces likmi”) ir vēl vairāk pilnveidojusi savu pieeju, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta elementu aizdevumos. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir atspoguļota pētījumā izmantotā pieeja, proti, bāzes likmei piemēro piemaksas atkarībā no uzņēmuma kredītspējas un sniegtajiem nodrošinājumiem. |
| --- | --- |

(136)

Balstoties uz pētījumu, Komisija paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (22) (turpmāk “2008. gada paziņojums par atsauces likmi”) ir vēl vairāk pilnveidojusi savu pieeju, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta elementu aizdevumos. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir atspoguļota pētījumā izmantotā pieeja, proti, bāzes likmei piemēro piemaksas atkarībā no uzņēmuma kredītspējas un sniegtajiem nodrošinājumiem.

| (137) | Turklāt Komisija uzskata, ka atbalsta elementa noteikšana novērtējamos pasākumos ir saistīta ar valsts atbalsta koncepciju. Saskaņā ar Vispārējās tiesas praksi nav šaubu, ka jautājums par to, vai atbalsts uzskatāms par valsts atbalstu Līguma nozīmē, ir jāatbild, balstoties uz objektīviem faktoriem, kas jānovērtē tajā brīdī, kad Komisija pieņem savu lēmumu (23). |
| --- | --- |

(137)

Turklāt Komisija uzskata, ka atbalsta elementa noteikšana novērtējamos pasākumos ir saistīta ar valsts atbalsta koncepciju. Saskaņā ar Vispārējās tiesas praksi nav šaubu, ka jautājums par to, vai atbalsts uzskatāms par valsts atbalstu Līguma nozīmē, ir jāatbild, balstoties uz objektīviem faktoriem, kas jānovērtē tajā brīdī, kad Komisija pieņem savu lēmumu (23).

| (138) | Šā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka 2008. gada paziņojums par atsauces likmi ir piemērots pamats atbalsta elementa aprēķinam; tāpēc Komisija turpmāk tekstā novērtēs atbalsta elementu apskatāmajos pasākumos, balstoties uz šo paziņojumu. |
| --- | --- |

(138)

Šā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka 2008. gada paziņojums par atsauces likmi ir piemērots pamats atbalsta elementa aprēķinam; tāpēc Komisija turpmāk tekstā novērtēs atbalsta elementu apskatāmajos pasākumos, balstoties uz šo paziņojumu.

| (139) | Komisija uzskata, ka valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp to atlīdzību, ko Bike Systems būtu bijis jāmaksā brīvajā tirgū par šāda veida ieguldījumu, un faktiski samaksāto atlīdzību. Tā kā Bike Systems ieguldījuma veikšanas brīdī atradās grūtībās un tā kā ar šo ieguldījumu saistītais risks bija augsts, atbalsta elements var sasniegt 100 % no ieguldījuma summas, jo tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts ieguldītājs šādu ieguldījumu, iespējams, vispār nebūtu veicis (24). |
| --- | --- |

(139)

Komisija uzskata, ka valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp to atlīdzību, ko Bike Systems būtu bijis jāmaksā brīvajā tirgū par šāda veida ieguldījumu, un faktiski samaksāto atlīdzību. Tā kā Bike Systems ieguldījuma veikšanas brīdī atradās grūtībās un tā kā ar šo ieguldījumu saistītais risks bija augsts, atbalsta elements var sasniegt 100 % no ieguldījuma summas, jo tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts ieguldītājs šādu ieguldījumu, iespējams, vispār nebūtu veicis (24).

| (140) | Komisija uzskata, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nav aizdevums, taču to var salīdzināt ar īpaši augstas riska pakāpes aizdevumu, jo maksātnespējas gadījumā tas ir zemas prioritātes prasījums, kas ierindojas aiz visiem pārējiem prasījumiem, tostarp subordinētiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(140)

Komisija uzskata, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nav aizdevums, taču to var salīdzināt ar īpaši augstas riska pakāpes aizdevumu, jo maksātnespējas gadījumā tas ir zemas prioritātes prasījums, kas ierindojas aiz visiem pārējiem prasījumiem, tostarp subordinētiem aizdevumiem.

| (141) | Kā norādīts 92. apsvērumā, Bike Systems stāvoklis pēc Komisijas uzskata ir jāvērtē kā nedrošs, ņemot vērā, ka pret uzņēmumu tikko bija izbeigts maksātnespējas process. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Kā norādīts 92. apsvērumā, uzņēmums tādējādi ir uzskatāms par grūtībās nonākušu. Turklāt ieguldījums daļās bez balsstiesībām netika nodrošināts, kas palielina saistību neizpildes risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Papildus trūkstošiem nodrošinājumiem ir jānorāda, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām maksātnespējas gadījumā ir zemākas prioritātes prasījums par visiem pārējiem aizdevumiem, kas vēl vairāk palielina saistību neizpildes risku. Pēc Komisijas domām šis apstāklis jāuzskata par papildu riska faktoru saistībā ar trūkstošiem pietiekamiem nodrošinājumiem, jo zemais nodrošinājums palielina risku, ka aizņēmēja maksātnespējas gadījumā aizdevēja prasījumu nav iespējams tieši segt, pārdodot nodrošinājumus, savukārt prasījuma zemāka prioritāte nozīmē to, ka maksātnespējas gadījumā aizdevējs savus prasījumus varēs segt tikai pēc pārējiem aizdevējiem un tādējādi viņš, iespējams, neatgūs neko. |
| --- | --- |

(141)

Kā norādīts 92. apsvērumā, Bike Systems stāvoklis pēc Komisijas uzskata ir jāvērtē kā nedrošs, ņemot vērā, ka pret uzņēmumu tikko bija izbeigts maksātnespējas process. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Kā norādīts 92. apsvērumā, uzņēmums tādējādi ir uzskatāms par grūtībās nonākušu. Turklāt ieguldījums daļās bez balsstiesībām netika nodrošināts, kas palielina saistību neizpildes risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Papildus trūkstošiem nodrošinājumiem ir jānorāda, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām maksātnespējas gadījumā ir zemākas prioritātes prasījums par visiem pārējiem aizdevumiem, kas vēl vairāk palielina saistību neizpildes risku. Pēc Komisijas domām šis apstāklis jāuzskata par papildu riska faktoru saistībā ar trūkstošiem pietiekamiem nodrošinājumiem, jo zemais nodrošinājums palielina risku, ka aizņēmēja maksātnespējas gadījumā aizdevēja prasījumu nav iespējams tieši segt, pārdodot nodrošinājumus, savukārt prasījuma zemāka prioritāte nozīmē to, ka maksātnespējas gadījumā aizdevējs savus prasījumus varēs segt tikai pēc pārējiem aizdevējiem un tādējādi viņš, iespējams, neatgūs neko.

| (142) | Komisija uzskata, ka, tā kā Bike Systems pasākuma piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, uz uzņēmumu ir jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka šādas kredītkategorijas uzņēmumiem ar zemu nodrošinājumu varētu būt vajadzīga piemaksa līdz pat 1 000 bāzes punktu apmērā, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka piemaksa 1 000 bāzes punktu apmērā ir attaisnota, ņemot vērā nodrošinājumu trūkumu un zemo prioritāti ieguldījumam kapitāla daļās bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

(142)

Komisija uzskata, ka, tā kā Bike Systems pasākuma piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, uz uzņēmumu ir jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka šādas kredītkategorijas uzņēmumiem ar zemu nodrošinājumu varētu būt vajadzīga piemaksa līdz pat 1 000 bāzes punktu apmērā, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka piemaksa 1 000 bāzes punktu apmērā ir attaisnota, ņemot vērā nodrošinājumu trūkumu un zemo prioritāti ieguldījumam kapitāla daļās bez balsstiesībām.

| (143) | Tādējādi valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību, kas bija jāmaksā par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām. |
| --- | --- |

(143)

Tādējādi valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību, kas bija jāmaksā par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām.

| (144) | Komisija uzskata, ka atlīdzības mainīgo 3,5 % likmi valsts atbalsta elementa aprēķinā var ņemt vērā tikai daļēji, jo tā bija atkarīga no peļņas. Taču uzņēmums atradās sliktā stāvoklī, un peļņas izredzes bija neskaidras. Tāpēc Komisija uzskata par pamatotu, ka vērā tiek ņemta tikai puse no mainīgās atlīdzības likmes, proti, 1,75 %. Aprēķinot valsts atbalsta elementu, kā faktiskā atlīdzība tādēļ ir jāņem vērā 8,75 % nemainīgā likme un puse no 3,5 % mainīgās likmes, kas atbilst kopējai atlīdzībai 10,5 % apmērā. Valsts atbalsta elements tādējādi ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību 10,5 % apmērā. |
| --- | --- |

(144)

Komisija uzskata, ka atlīdzības mainīgo 3,5 % likmi valsts atbalsta elementa aprēķinā var ņemt vērā tikai daļēji, jo tā bija atkarīga no peļņas. Taču uzņēmums atradās sliktā stāvoklī, un peļņas izredzes bija neskaidras. Tāpēc Komisija uzskata par pamatotu, ka vērā tiek ņemta tikai puse no mainīgās atlīdzības likmes, proti, 1,75 %. Aprēķinot valsts atbalsta elementu, kā faktiskā atlīdzība tādēļ ir jāņem vērā 8,75 % nemainīgā likme un puse no 3,5 % mainīgās likmes, kas atbilst kopējai atlīdzībai 10,5 % apmērā. Valsts atbalsta elements tādējādi ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību 10,5 % apmērā.

| (145) | Pateicoties 2. un 3. pasākumā aprakstītajiem galvojumiem, Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH varēja saņemt finansiāli izdevīgākus aizdevuma nosacījumus nekā parasti finanšu tirgos pieņemts. Valsts atbalsta elements 2. pasākuma galvojumā un 3. pasākuma galvojumā atbilst starpībai starp procentu likmi, ko Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH būtu jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos (t. i., bez galvojuma), un aizdevuma faktisko procentu likmi. Šī starpība varētu atbilst prēmijai, ko tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts galvotājs būtu pieprasījis par šiem galvojumiem. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu un atbilstošo aizdevumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, valsts atbalsta elements var sasniegt pat 100 % no galvojumu apmēra, jo bez galvojuma neviens kreditors aizdevumu nebūtu piešķīris (25). |
| --- | --- |

(145)

Pateicoties 2. un 3. pasākumā aprakstītajiem galvojumiem, Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH varēja saņemt finansiāli izdevīgākus aizdevuma nosacījumus nekā parasti finanšu tirgos pieņemts. Valsts atbalsta elements 2. pasākuma galvojumā un 3. pasākuma galvojumā atbilst starpībai starp procentu likmi, ko Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH būtu jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos (t. i., bez galvojuma), un aizdevuma faktisko procentu likmi. Šī starpība varētu atbilst prēmijai, ko tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts galvotājs būtu pieprasījis par šiem galvojumiem. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu un atbilstošo aizdevumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, valsts atbalsta elements var sasniegt pat 100 % no galvojumu apmēra, jo bez galvojuma neviens kreditors aizdevumu nebūtu piešķīris (25).

| (146) | Komisija uzskata, ka īpaši zemo piedāvāto nodrošinājumu dēļ aizdevums un galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH bija saistīti ar papildu risku. Sachsen Zweirad GmbH izsniegtā aizdevuma galvojums bija nodrošināts tikai ar citu tās pašas grupas uzņēmumu galvojumu, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam (selbstschuldnerische Bürgschaft). Šādu galvojumu ekonomiskā vērtība ir ļoti zema. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. |
| --- | --- |

(146)

Komisija uzskata, ka īpaši zemo piedāvāto nodrošinājumu dēļ aizdevums un galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH bija saistīti ar papildu risku. Sachsen Zweirad GmbH izsniegtā aizdevuma galvojums bija nodrošināts tikai ar citu tās pašas grupas uzņēmumu galvojumu, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam (selbstschuldnerische Bürgschaft). Šādu galvojumu ekonomiskā vērtība ir ļoti zema. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē.

| (147) | Attiecībā uz Biria GmbH piešķirto aizdevumu un galvojumu ir jāatzīmē, ka šajā gadījumā piedāvātajiem nodrošinājumiem bija augstāka ekonomiskā vērtība nekā Sachsen Zweirad GmbH piešķirtā galvojuma nodrošinājumiem. Taču nodrošinājumi tik un tā bija mazāki par to, kādi parasti tiek pieprasīti. Galvojums par labu Biria GmbH ir nodrošināts ar pirmās kārtas ķīlu 15 miljonu euro apmērā uz uzņēmumam Bike Systems piederošo īpašumu. Taču tā ir otrās kārtas ķīla, jo ar to pašu īpašumu iepriekš ir nodrošināts cits aizdevums 2 miljonu euro apmērā. Šī ķīla tādējādi sedza tikai nedaudz vairāk par 50 % no kopējās aizdevuma summas. Tomēr nav informācijas par to, cik liela būtu ķīlas pareizā likvidācijas vērtība. Pārējo nodrošinājumu – ķīlas, prasījumu cesijas, grupas uzņēmumiem piederošo preču komercķīlas un Biria GmbH īpašnieka galvojums, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam – ekonomiskā vērtība bija neliela. Komisija uzskata, ka, neraugoties uz piešķirtajiem nodrošinājumiem, galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz Biria GmbH piešķirto aizdevumu un galvojumu ir jāatzīmē, ka šajā gadījumā piedāvātajiem nodrošinājumiem bija augstāka ekonomiskā vērtība nekā Sachsen Zweirad GmbH piešķirtā galvojuma nodrošinājumiem. Taču nodrošinājumi tik un tā bija mazāki par to, kādi parasti tiek pieprasīti. Galvojums par labu Biria GmbH ir nodrošināts ar pirmās kārtas ķīlu 15 miljonu euro apmērā uz uzņēmumam Bike Systems piederošo īpašumu. Taču tā ir otrās kārtas ķīla, jo ar to pašu īpašumu iepriekš ir nodrošināts cits aizdevums 2 miljonu euro apmērā. Šī ķīla tādējādi sedza tikai nedaudz vairāk par 50 % no kopējās aizdevuma summas. Tomēr nav informācijas par to, cik liela būtu ķīlas pareizā likvidācijas vērtība. Pārējo nodrošinājumu – ķīlas, prasījumu cesijas, grupas uzņēmumiem piederošo preču komercķīlas un Biria GmbH īpašnieka galvojums, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam – ekonomiskā vērtība bija neliela. Komisija uzskata, ka, neraugoties uz piešķirtajiem nodrošinājumiem, galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē.

| (148) | Kā minēts iepriekš, Biria GmbH un Sachsen Zweirad GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, tādējādi uz uzņēmumiem jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka zemu nodrošinājumu gadījumā piemērojamā piemaksa šajā kredītkategorijā var sasniegt 1 000 bāzes punktus, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH gadījumā, ņemot vērā zemos nodrošinājumus, attaisnota ir piemaksa 800 bāzes punktu apmērā. Biria GmbH sniedza nedaudz labākus nodrošinājumus. Tāpēc attaisnota ir piemaksa 700 bāzes punktu apmērā. Abiem uzņēmumiem piemērojamā, zemākā piemaksa (salīdzinājumā ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām) ir izskaidrojama ar šā ieguldījuma zemāko kredītvērtējumu. |
| --- | --- |

(148)

Kā minēts iepriekš, Biria GmbH un Sachsen Zweirad GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, tādējādi uz uzņēmumiem jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka zemu nodrošinājumu gadījumā piemērojamā piemaksa šajā kredītkategorijā var sasniegt 1 000 bāzes punktus, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH gadījumā, ņemot vērā zemos nodrošinājumus, attaisnota ir piemaksa 800 bāzes punktu apmērā. Biria GmbH sniedza nedaudz labākus nodrošinājumus. Tāpēc attaisnota ir piemaksa 700 bāzes punktu apmērā. Abiem uzņēmumiem piemērojamā, zemākā piemaksa (salīdzinājumā ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām) ir izskaidrojama ar šā ieguldījuma zemāko kredītvērtējumu.

| (149) | Valsts atbalsta elements galvojumā par labu Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts. |
| --- | --- |

(149)

Valsts atbalsta elements galvojumā par labu Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.

| (150) | Līdzīgā kārtā valsts atbalsta elements galvojumā par labu Biria GmbH (3. pasākums) ir starpība starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts. |
| --- | --- |

(150)

Līdzīgā kārtā valsts atbalsta elements galvojumā par labu Biria GmbH (3. pasākums) ir starpība starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.

6.6.   Izņēmumi saskaņā ar LESD 107. panta 2. un 3. punktu

| (151) | LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzēti izņēmumi no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma, kas noteikts 107. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(151)

LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzēti izņēmumi no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma, kas noteikts 107. panta 1. punktā.

| (152) | LESD 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo valsts atbalsta pasākumi nav sociāla palīdzība un nav piešķirti atsevišķiem patērētājiem. Tāpat tie nav piešķirti, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tie nav piešķirti tautsaimniecībai Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana. |
| --- | --- |

(152)

LESD 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo valsts atbalsta pasākumi nav sociāla palīdzība un nav piešķirti atsevišķiem patērētājiem. Tāpat tie nav piešķirti, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tie nav piešķirti tautsaimniecībai Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.

| (153) | LESD 107. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi arī nav piemērojami. Tie attiecas uz atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu kopējās interesēs, kā arī uz atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(153)

LESD 107. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi arī nav piemērojami. Tie attiecas uz atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu kopējās interesēs, kā arī uz atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu.

| (154) | Tādējādi paliek tikai izņēmuma noteikumi, kas ietverti LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un Kopienas pamatnostādnēs, kas pieņemtas uz minēto apakšpunktu pamata. |
| --- | --- |

(154)

Tādējādi paliek tikai izņēmuma noteikumi, kas ietverti LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un Kopienas pamatnostādnēs, kas pieņemtas uz minēto apakšpunktu pamata.

| (155) | Komisija vispirms konstatē, ka Bike Systems atrodas reģionā, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Taču Vācija, neraugoties uz Komisijas šaubām, kas izteiktas, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, nav sniegusi nekādu informāciju par to, ka būtu izpildīti reģionālā ieguldījuma atbalsta piešķiršanas priekšnoteikumi, kas paredzēti pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (26). |
| --- | --- |

(155)

Komisija vispirms konstatē, ka Bike Systems atrodas reģionā, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Taču Vācija, neraugoties uz Komisijas šaubām, kas izteiktas, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, nav sniegusi nekādu informāciju par to, ka būtu izpildīti reģionālā ieguldījuma atbalsta piešķiršanas priekšnoteikumi, kas paredzēti pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (26).

| (156) | Kopienas pamatnostādnēs ir paredzēti vēl citi izņēmuma noteikumi. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2001. gada martā, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Komisijai nav informācijas, ka valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar LESD, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm. Pārstrukturēšanas valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pamatots pārstrukturēšanās plāns, turklāt ir jāizvairās no konkurences nesamērīgas kropļošanas, un valsts atbalstam jābūt ierobežotam līdz minimumam. Neraugoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka minētie priekšnoteikumi būtu izpildīti. Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(156)

Kopienas pamatnostādnēs ir paredzēti vēl citi izņēmuma noteikumi. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2001. gada martā, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Komisijai nav informācijas, ka valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar LESD, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm. Pārstrukturēšanas valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pamatots pārstrukturēšanās plāns, turklāt ir jāizvairās no konkurences nesamērīgas kropļošanas, un valsts atbalstam jābūt ierobežotam līdz minimumam. Neraugoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka minētie priekšnoteikumi būtu izpildīti. Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti.

| (157) | Apskatāmajam pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākuma mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(157)

Apskatāmajam pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākuma mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD.

| (158) | Komisija konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atrodas reģionā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Taču minētajā apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi, tāpat kā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atradās grūtībās un valsts atbalsta pasākumu mērķis nebija konkrētā reģiona ekonomiskās attīstības veicināšana. |
| --- | --- |

(158)

Komisija konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atrodas reģionā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Taču minētajā apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi, tāpat kā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atradās grūtībās un valsts atbalsta pasākumu mērķis nebija konkrētā reģiona ekonomiskās attīstības veicināšana.

| (159) | Komisija secina, ka šajā gadījumā varētu piemērot tikai Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2003. gada martā un 2003. gada decembrī, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(159)

Komisija secina, ka šajā gadījumā varētu piemērot tikai Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2003. gada martā un 2003. gada decembrī, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

| (160) | Valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar šīm pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošanas termiņam jābūt iespējami ierobežotam un ar kuru samērīgā termiņā atjauno uzņēmuma ilgtermiņa ienesīgumu, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par turpmākajiem darbības apstākļiem. Neskatoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka galvojumi būtu piešķirti, pamatojoties uz atbilstošu pārstrukturēšanas plānu, kas varētu atjaunot grupas ienesīgumu. |
| --- | --- |

(160)

Valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar šīm pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošanas termiņam jābūt iespējami ierobežotam un ar kuru samērīgā termiņā atjauno uzņēmuma ilgtermiņa ienesīgumu, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par turpmākajiem darbības apstākļiem. Neskatoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka galvojumi būtu piešķirti, pamatojoties uz atbilstošu pārstrukturēšanas plānu, kas varētu atjaunot grupas ienesīgumu.

| (161) | Turklāt ir jāveic pasākumi, kas pēc iespējas mazinātu valsts atbalsta nelabvēlīgo ietekmi uz konkurentiem. Lielākoties tas nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanās procesa beigām ierobežo savu klātbūtni tirgū vai tirgos. Komisijai nav informācijas par konkrēto tirgu un Biria grupas daļu šajā tirgū. Tāpat Komisijai nav informācijas par iespējamiem kompensācijas pasākumiem, kas ierobežotu uzņēmuma klātbūtni tirgū. Gluži pretēji šķiet, ka Biria grupa 2001. gadā, pārņemot Checker Pig un Bike Systems, ir paplašinājusies. |
| --- | --- |

(161)

Turklāt ir jāveic pasākumi, kas pēc iespējas mazinātu valsts atbalsta nelabvēlīgo ietekmi uz konkurentiem. Lielākoties tas nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanās procesa beigām ierobežo savu klātbūtni tirgū vai tirgos. Komisijai nav informācijas par konkrēto tirgu un Biria grupas daļu šajā tirgū. Tāpat Komisijai nav informācijas par iespējamiem kompensācijas pasākumiem, kas ierobežotu uzņēmuma klātbūtni tirgū. Gluži pretēji šķiet, ka Biria grupa 2001. gadā, pārņemot Checker Pig un Bike Systems, ir paplašinājusies.

| (162) | Valsts atbalsta apmērs saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai obligāti nepieciešamo minimumu, ņemot vērā uzņēmuma un tā īpašnieku rīcībā esošos finanšu līdzekļus. Turklāt valsts atbalsta saņēmējam pašam ir ievērojami jāpiedalās pārstrukturēšanās plāna īstenošanā, ieguldot savus finanšu līdzekļus vai tirgus apstākļos piesaistot svešu kapitālu. Tā kā valsts atbalstu nepiešķīra uz pārstrukturēšanas plāna pamata, Komisijai nav informācijas ne par atbalsta saņēmēja līdzdalības apjomu, ne arī par to, vai valsts atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu. |
| --- | --- |

(162)

Valsts atbalsta apmērs saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai obligāti nepieciešamo minimumu, ņemot vērā uzņēmuma un tā īpašnieku rīcībā esošos finanšu līdzekļus. Turklāt valsts atbalsta saņēmējam pašam ir ievērojami jāpiedalās pārstrukturēšanās plāna īstenošanā, ieguldot savus finanšu līdzekļus vai tirgus apstākļos piesaistot svešu kapitālu. Tā kā valsts atbalstu nepiešķīra uz pārstrukturēšanas plāna pamata, Komisijai nav informācijas ne par atbalsta saņēmēja līdzdalības apjomu, ne arī par to, vai valsts atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu.

| (163) | Saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalstu drīkst piešķirt tikai vienu reizi. Ja uzņēmums vienreiz jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu un kopš pārstrukturēšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi, Komisija parasti apstiprina atkārtota pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu tikai ārkārtējos un neparedzamos apstākļos. |
| --- | --- |

(163)

Saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalstu drīkst piešķirt tikai vienu reizi. Ja uzņēmums vienreiz jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu un kopš pārstrukturēšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi, Komisija parasti apstiprina atkārtota pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu tikai ārkārtējos un neparedzamos apstākļos.

| (164) | Sachsen Zweirad GmbH 1996. gada aprīlī un 1998. gada martā, pamatojoties uz apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu, saņēma pārstrukturēšanas atbalstu EUR 1 278 200 apmērā, kas izpaudās kā publisks ieguldījums kapitāla daļās. Tā kā kopš Sachsen Zweirad GmbH pārstrukturēšanas pabeigšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi un Komisijai nekādi ārkārtēji un neparedzami apstākļi nav zināmi, ir pārkāpts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, izsniedzot abus galvojumus. |
| --- | --- |

(164)

Sachsen Zweirad GmbH 1996. gada aprīlī un 1998. gada martā, pamatojoties uz apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu, saņēma pārstrukturēšanas atbalstu EUR 1 278 200 apmērā, kas izpaudās kā publisks ieguldījums kapitāla daļās. Tā kā kopš Sachsen Zweirad GmbH pārstrukturēšanas pabeigšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi un Komisijai nekādi ārkārtēji un neparedzami apstākļi nav zināmi, ir pārkāpts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, izsniedzot abus galvojumus.

| (165) | Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

(165)

Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti.

| (166) | Turklāt Komisija uzskata, ka 2. un 3. pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām Kopienas pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākumu mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD. |
| --- | --- |

(166)

Turklāt Komisija uzskata, ka 2. un 3. pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām Kopienas pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākumu mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD.

VII.   SECINĀJUMS

| (167) | Tāpēc Komisija secina, ka gbb ieguldījums Bike Systems EUR 1 070 732 apmērā, kā arī galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH 80 % apmērā no 5,6 miljonu euro aizdevuma un galvojums par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) 80 % apmērā no EUR 24 875 000 aizdevuma ir valsts atbalsts un neatbilst priekšnoteikumiem par saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(167)

Tāpēc Komisija secina, ka gbb ieguldījums Bike Systems EUR 1 070 732 apmērā, kā arī galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH 80 % apmērā no 5,6 miljonu euro aizdevuma un galvojums par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) 80 % apmērā no EUR 24 875 000 aizdevuma ir valsts atbalsts un neatbilst priekšnoteikumiem par saderību ar iekšējo tirgu.

| (168) | Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 Komisijas pienākums ir pieprasīt atgūt no atbalsta saņēmēja šo ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, |
| --- | --- |

(168)

Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 Komisijas pienākums ir pieprasīt atgūt no atbalsta saņēmēja šo ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas valsts atbalsts par labu Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (šobrīd MB System), Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (vēlāk Biria AG un šobrīd MB Immobilien) nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Valsts atbalsts ietvēra šādus pasākumus:

| a) | 1. pasākums – ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām uzņēmumā Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (šobrīd MB System) EUR 2 070 732 apmērā. Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (fiksētā procentu likme plus 50 % no mainīgās procentu likmes); |
| --- | --- |

a)

1. pasākums – ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām uzņēmumā Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (šobrīd MB System) EUR 2 070 732 apmērā. Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (fiksētā procentu likme plus 50 % no mainīgās procentu likmes);

| b) | 2. pasākums – galvojums EUR 4 480 000 apmērā par labu Sachsen Zweirad GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts; |
| --- | --- |

b)

2. pasākums – galvojums EUR 4 480 000 apmērā par labu Sachsen Zweirad GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts;

| c) | 3. pasākums – galvojums EUR 19 900 000 apmērā par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts. |
| --- | --- |

c)

3. pasākums – galvojums EUR 19 900 000 apmērā par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.

2. pants

1.   Vācija atprasa no atbalsta saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.

2.   Valsts atbalsta atgūšana notiek nekavējoties saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ciktāl tās dara iespējamu nekavējošu šā lēmuma faktisku izpildi.

3.   Atgūstamā summa ietver procentus, kurus aprēķina no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta faktiskajai atgūšanas dienai.

4.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (27) 5. nodaļu.

5.   Vācija no šā lēmuma izziņošanas dienas atceļ visus nesamaksātos 1. pantā minētā atbalsta maksājumus.

3. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minētais atbalsts tiek atgūts nekavējoties un efektīvi.

2.   Vācija nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā izziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Vācija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem); |
| --- | --- |

a)

kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem);

| b) | sīks apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

sīks apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu.

2.   Vācija informē Komisiju par savu pasākumu īstenošanas gaitu šā lēmuma izpildei, kamēr nav pabeigta 1. pantā minētā atbalsta atgūšana. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kas jau ir veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Turklāt Vācija sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, ko atbalsta saņēmējs jau ir atmaksājis.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2010. gada 14. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši attiecīgi par 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD). Pēc būtības EK līguma 87. un 88. pants un LESD 107. un 108. pants ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu un atsauces uz Tiesu kā atsauces uz Pirmās instances tiesu.

1

(2)  OV C 2, 5.1.2006., 14. lpp.

2

(3)  Skat. 2. atsauci.

3

(4)  OV L 183, 13.7.2007., 27. lpp.

4

(5)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

6

(7)  OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

7

(8)  Jau pasākuma veikšanas brīdī reģionam bija tiesības saņemt atbalstu, un saskaņā ar Vācijas reģionālā atbalsta karti 2007.–2013. gadam (OV C 295, 5.12.2006., 6. lpp.) tam šīs tiesības ir vēl joprojām.

8

(9)  Komisijas 2002. gada 27. marta Lēmums C(2002) 1286 – Valsts garantija par labu publiskām kredītiestādēm, Vācija (OV C 146, 19.6.2002., 6. lpp.).

9

(10)  Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumi N 73/1993, SG(93) D/9273, 1993. gada 7. jūnijs.

10

(11)  Skatīt 2002. gada 16. maija spriedumu lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (Stardust), Krājums, 2002, I-4397. lpp., 32.–43. punkts.

11

Stardust

(12)  Skat. 9. atsauci. Tur minētajā lēmumā tiek konstatēts, ka Deutsche Ausgleichsbank ir valsts pārvaldes daļa.

12

Deutsche Ausgleichsbank

(13)  Skat. 9. atsauci. (atbilstošā pasākuma a) punkts, 11. lpp.).

13

(14)  Ja uzņēmums cieš zaudējumus, tad šo atlīdzību nemaksā. Zaudējumu vai nepietiekamas peļņas gadījumā atlīdzība ar mainīgo likmi tiek maksāta nākamajā gadā.

14

(15)  Turklāt saskaņā ar Vācijas iesniegtajiem dokumentiem uzņēmumā Biria GmbH 1999. gadā strādāja 13 darba ņēmēji un 2000. gadā – 21 darba ņēmējs.

15

Biria GmbH

(16)  Tā kā ieguldījuma daļās bez balsstiesībām saimnieciskie nosacījumi tika noteikti ieguldījuma veikšanas brīdī, mātesuzņēmuma finansiālais stāvoklis būtu jāvērtē nodomu vēstules izsniegšanas brīdī, kaut arī šī vēstule attiecās uz visu ieguldījuma laikposmu.

16

(17)  Peļņas pārvedums no meitasuzņēmuma Sachsen Zweirad GmbH (apmēram 2,4 miljoni Vācijas marku 1999. gadā un 3,4 miljoni Vācijas marku 2000. gadā).

17

Sachsen Zweirad GmbH

(18)  Skat. 10. atsauci.

18

(19)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

19

(20)  Skatīt apvienotās lietas T-102/07 un T-120/07, Freistaat Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH un MB System GmbH pret Komisiju (vēl nav publicētas), 218.–222. punkts.

20

Freistaat Sachsen MB Immobilien Verwaltungs GmbH

MB System GmbH

(21)  Deloitte & Touche GmbH pētījums “Study in relation to the updating of the reference rates of interest applied to State aid control in the EU”, 2004. gada oktobris. Tas pieejams tīmekļa vietnē

21

Deloitte & Touche GmbH

Study in relation to the updating of the reference rates of interest applied to State aid control in the EU

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf.

(22)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

22

(23)  Skatīt apvienotās lietas C-341/06 P un C-342/06 P, Chronopost SA un La Poste pret Union française de l’express (UFEX) un citi, Krājums, 2008, I-4777. lpp., 95. punkts.

23

Chronopost SA

La Poste

Union française de l’express

UFEX

(24)  Līdzīgam pamatojumam skatīt paziņojumu par garantijām.

24

(25)  Skat. 24. atsauci.

25

(26)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

26

(27)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

27

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/71

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 19. jūlijs)

par to, lai Portugāle sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

(2011/472/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Portugāle ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Portugāle ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas paņēmieniem un katrai dalībvalstij tā ir jāizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no datu automatizētās apmaiņas paņēmieniem un katrai dalībvalstij tā ir jāizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (6) | Portugāle ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(6)

Portugāle ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

| (7) | Portugāle ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Vāciju. |
| --- | --- |

(7)

Portugāle ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Vāciju.

| (8) | Portugālē ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Vācijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(8)

Portugālē ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Vācijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (9) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(9)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Portugāle ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 3. un 4. pantam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 19. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. SAWICKI

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 27.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 195/72

---

PADOMES LĒMUMS 2011/473/KĀDP

(2011. gada 25. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 30. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (1), ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 30. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2007/369/KĀDP (1), ar ko izveido Eiropas Savienības Policijas misiju Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN).

| (2) | Padome 2010. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu 2010/279/KĀDP (2), ar ko EUPOL AFGHANISTAN termiņu pagarina līdz 2013. gada 31. maijam. Ievērojot Lēmumu 2011/298/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP (3), finanšu atsauces summa EUR 54 600 000 apjomā paredzēta laikposmam līdz 2011. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu 2010/279/KĀDP (2), ar ko EUPOL AFGHANISTAN termiņu pagarina līdz 2013. gada 31. maijam. Ievērojot Lēmumu 2011/298/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2010/279/KĀDP (3), finanšu atsauces summa EUR 54 600 000 apjomā paredzēta laikposmam līdz 2011. gada 31. jūlijam.

| (3) | Lēmuma 2010/279/KĀDP 13. panta 2. punktā ir paredzēts, ka par finanšu atsauces summu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2010/279/KĀDP 13. panta 2. punktā ir paredzēts, ka par finanšu atsauces summu turpmākiem laikposmiem lēmumu pieņem Padome.

| (4) | Lēmums 2010/279/KĀDP tāpēc būtu jāgroza, lai tajā iekļautu finanšu atsauces summu laikposmam no 2011. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam, |
| --- | --- |

(4)

Lēmums 2010/279/KĀDP tāpēc būtu jāgroza, lai tajā iekļautu finanšu atsauces summu laikposmam no 2011. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/279/KĀDP 13. panta 1. punktam ar šo pievieno šādu daļu:

“Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar EUPOL AFGHANISTAN saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2011. gada 1. augusta līdz 2012. gada 31. jūlijam, ir EUR 60 500 000.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 25. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  OV L 139, 31.5.2007., 33. lpp.

1

(2)  OV L 123, 19.5.2010., 4. lpp.

2

(3)  OV L 136, 24.5.2011., 64. lpp.

3

---