# Euroopa Liidu L 195/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.195.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 195 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide27. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.195.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 195

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide27. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/464/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, liidu nimel allakirjutamist | 1 |
| | | 2011/465/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, millega muudetakse otsusega 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) kehtestatud sobivaid meetmeid ning tunnistatakse kõnealune otsus kehtetuks | 2 |
| | | 2011/466/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu sõlmimise kohta | 5 |
| | | 2011/467/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel, seoses nimetatud kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) asendamisega | 7 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 729/2011, 20. juuli 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 730/2011, 20. juuli 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 731/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prosciutto Amatriciano (KGT)] | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 732/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Feldkieker (KGT)] | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 733/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kołocz śląski/kołacz śląski (KGT)] | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 734/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (KPN)] | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 735/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Stracke (KGT)] | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 736/2011, 26. juuli 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine fluroksüpüür, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 737/2011, 26. juuli 2011, millega piirkondade loetelu osas muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 738/2011, 26. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 44 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2011/71/EL, 26. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine kreosoot (
  1
  ) | 46 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/468/EL |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani) | 52 |
| | | 2011/469/EL |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani) | 53 |
| | | 2011/470/EL |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia) | 54 |
| | | 2011/471/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/05 (ex NN 52/04)
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8289 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2011/472/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugaliga | 71 |
| | * | Nõukogu otsus 2011/473/ÜVJP, 25. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2010/279/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN) | 72 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/464/EL

*

Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, liidu nimel allakirjutamist

1

2011/465/EL

*

Nõukogu otsus, 18. juuli 2011, millega muudetakse otsusega 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) kehtestatud sobivaid meetmeid ning tunnistatakse kõnealune otsus kehtetuks

2

2011/466/EL

*

Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu sõlmimise kohta

5

2011/467/EL

*

Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel, seoses nimetatud kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) asendamisega

7

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 729/2011, 20. juuli 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

24

*

Komisjoni määrus (EL) nr 730/2011, 20. juuli 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 731/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prosciutto Amatriciano (KGT)]

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 732/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Feldkieker (KGT)]

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 733/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kołocz śląski/kołacz śląski (KGT)]

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 734/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (KPN)]

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 735/2011, 22. juuli 2011, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Stracke (KGT)]

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 736/2011, 26. juuli 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine fluroksüpüür, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 737/2011, 26. juuli 2011, millega piirkondade loetelu osas muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 738/2011, 26. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

44

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2011/71/EL, 26. juuli 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine kreosoot (
  1
  )

1

46

OTSUSED

2011/468/EL

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani)

52

2011/469/EL

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani)

53

2011/470/EL

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 6. juuli 2011, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)

54

2011/471/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2010, mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/05 (ex NN 52/04)
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 8289 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8289 all)

1

55

2011/472/EL

*

Nõukogu otsus, 19. juuli 2011, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugaliga

71

*

Nõukogu otsus 2011/473/ÜVJP, 25. juuli 2011, millega muudetakse otsust 2010/279/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, liidu nimel allakirjutamist

(2011/464/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes selle artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta (1) („vastastikuse tunnustamise leping”) jõustus 1. jaanuaril 1999 (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vaheline leping vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta (1) („vastastikuse tunnustamise leping”) jõustus 1. jaanuaril 1999 (2).

| (2) | 8. juulil 2002 volitas nõukogu komisjoni alustama Uus-Meremaaga läbirääkimisi vastastikuse tunnustamise lepingu muutmiseks. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, („leping”) 29. juunil 2009 Brüsselis. |
| --- | --- |

(2)

8. juulil 2002 volitas nõukogu komisjoni alustama Uus-Meremaaga läbirääkimisi vastastikuse tunnustamise lepingu muutmiseks. Kõnealuste läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusena parafeeriti Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheline leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta, („leping”) 29. juunil 2009 Brüsselis.

| (3) | Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane.

| (4) | Leping tuleks alla kirjutada, |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelisele lepingule, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Uus-Meremaa vahelist lepingut vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kohta („leping”), eeldusel et leping sõlmitakse (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud lepingule liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EÜT L 229, 17.8.1998, lk 62.

1

(2)  EÜT L 5, 9.1.1999, lk 74.

2

(3)  Lepingu tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

3

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. juuli 2011,

millega muudetakse otsusega 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) kehtestatud sobivaid meetmeid ning tunnistatakse kõnealune otsus kehtetuks

(2011/465/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud 23. juunil 2000 Cotonous (1) ja mida on muudetud 22. juunil 2010 Ouagadougous (Burkina Faso) (2) (edaspidi AKV-ELi partnerlusleping), eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahelist sisekokkulepet AKV-EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, (3) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõusolekul

ning arvestades järgmist:

| (1) | Guinea Vabariik on teinud edusamme nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsusele 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) (4) lisatud kirjas kirjeldatud kohustuste täitmisel, tingides seega sobivate meetmete lõpetamise. |
| --- | --- |

(1)

Guinea Vabariik on teinud edusamme nõukogu 27. juuli 2009. aasta otsusele 2009/618/EÜ (millega lõpetatakse Cotonou lepingu artikli 96 kohane nõupidamine Guinea Vabariigiga) (4) lisatud kirjas kirjeldatud kohustuste täitmisel, tingides seega sobivate meetmete lõpetamise.

| (2) | Guinea Vabariik on teinud edusamme üleminekuprotsessis põhiseadusliku korra taastamiseks ning demokraatliku korra kehtestamiseks, eelkõige on vabade ja läbipaistvate presidendivalimiste tulemusel ametisse astunud uus president ja nimetatud ametisse tsiviilvalitsus. |
| --- | --- |

(2)

Guinea Vabariik on teinud edusamme üleminekuprotsessis põhiseadusliku korra taastamiseks ning demokraatliku korra kehtestamiseks, eelkõige on vabade ja läbipaistvate presidendivalimiste tulemusel ametisse astunud uus president ja nimetatud ametisse tsiviilvalitsus.

| (3) | Presidendivalimiste korraldamise ja uue presidendi ametisse astumisega on otsusele 2009/618/EÜ lisatud kirja lisas sätestatud viimane vahe-eesmärk osaliselt täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Presidendivalimiste korraldamise ja uue presidendi ametisse astumisega on otsusele 2009/618/EÜ lisatud kirja lisas sätestatud viimane vahe-eesmärk osaliselt täidetud.

| (4) | Neljanda ehk viimase vahe-eesmärgi täitmist, mis tähendaks üleminekuetapi lõppu, ei ole võimalik saavutada 27. juuliks 2011, mis on otsuse 2009/618/EÜ kehtivuse lõpptähtaeg. |
| --- | --- |

(4)

Neljanda ehk viimase vahe-eesmärgi täitmist, mis tähendaks üleminekuetapi lõppu, ei ole võimalik saavutada 27. juuliks 2011, mis on otsuse 2009/618/EÜ kehtivuse lõpptähtaeg.

| (5) | Seepärast, võttes arvesse põhiseadusliku korra taastamisel täheldatud edasiminekut, tuleks sobivaid meetmeid ajakohastada, et võtta arvesse tehtud edusamme, ning tunnistada kehtetuks otsus 2009/618/EÜ, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast, võttes arvesse põhiseadusliku korra taastamisel täheldatud edasiminekut, tuleks sobivaid meetmeid ajakohastada, et võtta arvesse tehtud edusamme, ning tunnistada kehtetuks otsus 2009/618/EÜ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punktiga c ette nähtud sobivad meetmed on täpsustatud käesoleva otsuse lisas esitatud kirjas.

Artikkel 2

Otsus 2009/618/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See kaotab kehtivuse 19. juulil 2012.

Vajaduse korral vaadatakse otsus läbi orienteeruvalt pärast kuue kuu möödumist, lähtudes Euroopa Liidu järelevalvemissiooni järeldustest.

Brüssel, 18. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

3

(4)  ELT L 214, 19.8.2009, lk 34.

4

---

LISA

KIRJA KAVAND

Lugupeetud ...

Euroopa Liit tunnustab Guinea Vabariigi edusamme põhiseadusliku korra taastamisel, eelkõige seoses rahumeelselt lõppenud 2010. aasta presidendivalimiste ning seadusliku presidendi ja tsiviilvalitsuse ametisse asumisega. Lõppenud presidendivalimised olid pärast Guinea Vabariigi iseseisvuse saavutamist esimesed tõeliselt avatud ja konkurentsile rajatud valimised, mis tähistavad olulise etapi lõppu tagasipöördumisel demokraatliku õiguspärasuse juurde.

Teie ees on nüüd tõsine ülesanne – tagada riigis stabiilsus ja majanduskasv – ning te olete asunud seda ülesannet täitma, võttes vastu ambitsioonika reformikava. Mõistes Guinea Vabariigi ees seisvaid majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi ning soovides toetada Guinead selles olulises poliitilises üleminekuetapis, otsustas Euroopa Liidu Nõukogu vaadata läbi tingimused, mis on seotud Euroopa Liidu ja Guinea Vabariigi vahelise koostöö taastamise viimase etapiga, st 10. Euroopa Arengufondile (EAF) esitatava koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamisega. Nimetatud dokumendid hõlmavad koostööd Guinea Vabariigiga kuni 2013. aastani.

Sellest otsusest lähtuvalt võib Euroopa Liit allkirjastada koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi Guinea Vabariigiga kohe, kui need dokumendid on koostatud ja Guinea ametivõimud on esitanud Euroopa Liidule ametliku teatise koos pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjaliku ajakavaga, märkides ära kuupäeva ja juhised parlamendivalimiste korraldamiseks enne 2011. aasta lõppu.

Elanikkonna vahetu abistamisega seotud rahalisi vahendeid, mis on ette nähtud põhiliste sotsiaalteenuste osutamiseks, on võimalik kasutada kohe pärast koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamist. Samuti võib jätkata kõnealuste dokumentide kohaste muude kavade ja programmide tehnilise juhendamise ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) tulevaste uute operatsioonidega, (1) kuid rahalisi vahendeid saab kasutada alles pärast vabasid ja läbipaistvaid parlamendivalimisi.

Euroopa Liit on arvamusel, et kuigi presidendivalimistel on demokraatiale üleminekul tähtis roll, on üleminekuperioodi lõpetamisel ja täieliku demokraatliku raamistiku loomisel otsustava tähtsusega parlamendivalimiste korraldamine ja demokraatlikult valitud uue rahvusassamblee moodustamine. Euroopa Liit on veendunud, et kooskõlas Guinea ametiasutuste kinnitusega toimuvad parlamendivalimised hiljemalt 2011. aasta viimases kvartalis, ning Euroopa Liit on valmis valimiste korraldamist rahaliselt toetama (kavandatav summa: 5 miljonit eurot).

Euroopa Liit võtab kohustuse jätkata vastavalt Cotonou lepingu artiklile 8 Guinea valitsusega korrapärast poliitilist dialoogi kõnealuse lepingu artiklis 9 osutatud oluliste osade suhtes, eelkõige seoses inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete, rahvusliku leppimise saavutamise, karistamatuse lõpetamise, poliitika, kohtusüsteemi ja majanduse juhtstruktuuride reformide ning julgeolekusektori ümberkorraldamisega.

Guinea Vabariigi valitsus võib loota Euroopa Liidu toetusele ja abile oma ambitsioonika tegevuskava elluviimisel, et saavutada taas jätkusuutlik majanduskasv ja tagada rahvastiku heaolu.

Lugupidamisega

Brüssel,

Euroopa Liidu nimel

LISA

KOHUSTUSTE LOETELU

| Guinea kohustused | Euroopa Liidu kohustused |
| --- | --- |
| 1. | Pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjalik ajakava (kuupäevad ning eelnevad sammud / ettevalmistavad toimingud) parlamendivalimiste läbiviimiseks enne 2011. aasta lõppu |

Guinea kohustused

Euroopa Liidu kohustused

1.

Pädevate ametiasutuste koostatud ja kinnitatud üksikasjalik ajakava (kuupäevad ning eelnevad sammud / ettevalmistavad toimingud) parlamendivalimiste läbiviimiseks enne 2011. aasta lõppu

| 1.1. | 10. EAFi koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamine kohe pärast programmitöö lõppu |
| --- | --- |

1.1.

10. EAFi koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi allkirjastamine kohe pärast programmitöö lõppu

| 1.2. | Koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi kohaste kavade ja programmide tehniline juhendamine |
| --- | --- |

1.2.

Koostööstrateegia ja riikliku näidisprogrammi kohaste kavade ja programmide tehniline juhendamine

| 1.3. | Rahvastiku vahetuks abistamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine |
| --- | --- |

1.3.

Rahvastiku vahetuks abistamiseks ette nähtud rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine

| 2. | Vabade ja läbipaistvate parlamendivalimiste korraldamine |
| --- | --- |

2.

Vabade ja läbipaistvate parlamendivalimiste korraldamine

| 2.1. | 10. EAFi ülejäänud kavade ja programmide rahastamise ja tegeliku rakendamise otsused |
| --- | --- |

2.1.

10. EAFi ülejäänud kavade ja programmide rahastamise ja tegeliku rakendamise otsused

---

(1)  Meedet ei kohaldata EIP poolt suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse raames algatatud ajutisele võlakoormuse kergendamisele, sh EIP hallatavate EAFi laenude maksevõlgnevuste arveldamisele.

1

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/5

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. juuli 2011,

Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu sõlmimise kohta

(2011/466/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 ja artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõikega 7 ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu (2) (edaspidi „leping”) üle kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on pidanud liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise tsiviillennundusohutuse lepingu (2) (edaspidi „leping”) üle kooskõlas nõukogu otsusega, millega volitati komisjoni alustama läbirääkimisi.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele 2009/469/EÜ (3) allkirjastati leping 6. mail 2009 liidu nimel tingimusel, et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele 2009/469/EÜ (3) allkirjastati leping 6. mail 2009 liidu nimel tingimusel, et seda on võimalik sõlmida hilisemal kuupäeval.

| (3) | Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 peaks Euroopa Liit esitama Kanadale teate selle kohta, et Euroopa Liit on Euroopa Ühenduse õigusjärglane. |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 peaks Euroopa Liit esitama Kanadale teate selle kohta, et Euroopa Liit on Euroopa Ühenduse õigusjärglane.

| (4) | Leping tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Leping tuleks heaks kiita.

| (5) | Tuleb sätestada protseduurireeglid liidu osalemiseks lepinguga loodavates ühisorganites ning teatavate otsuste vastuvõtmiseks, eriti seoses lepingu ja selle lisade muutmisega, uute lisade lisamisega, üksikute lisade lõpetamisega, konsultatsioonidega, vaidluste lahendamisega ning kaitsemeetmete vastuvõtmisega. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb sätestada protseduurireeglid liidu osalemiseks lepinguga loodavates ühisorganites ning teatavate otsuste vastuvõtmiseks, eriti seoses lepingu ja selle lisade muutmisega, uute lisade lisamisega, üksikute lisade lõpetamisega, konsultatsioonidega, vaidluste lahendamisega ning kaitsemeetmete vastuvõtmisega.

| (6) | Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et nende kahepoolsed lepingud Kanadaga, mis käsitlevad sama küsimust, lõpetatakse alates lepingu jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et nende kahepoolsed lepingud Kanadaga, mis käsitlevad sama küsimust, lõpetatakse alates lepingu jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline tsiviillennundusohutuse leping (edaspidi „leping”) kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst (4) on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud esitama lepingu artikli 16 lõikes 1 ette nähtud ning järgmise teate:

„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb vajaduse korral lepingu tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule.”

Artikkel 3

1.   Lepingu artikli 9 kohases lepinguosaliste ühiskomitees esindab liitu Euroopa Komisjon, keda abistavad Euroopa Lennundusohutusamet ning liikmesriike esindavad lennuametid.

2.   Lepingu A lisa punkti 2 kohases sertifitseerimise ühiskomitees ning B lisa punkti 4 kohases hoolduse ühiskomitees esindab liitu Euroopa Lennundusohutusamet, keda abistavad need lennuametid, keda asjaomase koosoleku päevakord otseselt puudutab.

Artikkel 4

1.   Pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist otsustab komisjon lepinguosaliste ühiskomitees võetava liidu seisukoha järgmistes küsimustes:

| — | lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud lepinguosaliste ühiskomitee kodukorra vastuvõtmine või muutmine. |
| --- | --- |

—

lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud lepinguosaliste ühiskomitee kodukorra vastuvõtmine või muutmine.

2.   Pärast lõikes 1 osutatud erikomiteega konsulteerimist võib komisjon, arvestades täiel määral erikomitee arvamusega, võtta järgmised meetmed:

| — | võtta vastu lepingu artikli 6 kohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

—

võtta vastu lepingu artikli 6 kohased kaitsemeetmed;

| — | taotleda konsultatsioone kooskõlas lepingu artikliga 15; |
| --- | --- |

—

taotleda konsultatsioone kooskõlas lepingu artikliga 15;

| — | võtta meetmeid kohustuste peatamiseks kooskõlas lepingu artikliga 10; |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid kohustuste peatamiseks kooskõlas lepingu artikliga 10;

| — | muuta vastavalt lepingu artikli 16 lõikele 5 lepingu lisasid tingimusel, et muudatused on kooskõlas asjasse puutuvate liidu õigusaktidega ega too kaasa nende muutmise vajadust, olles eelnevalt esitanud kavandatavate muudatuste mõju ja teostatavuse kohta põhjaliku faktilise analüüsi; |
| --- | --- |

—

muuta vastavalt lepingu artikli 16 lõikele 5 lepingu lisasid tingimusel, et muudatused on kooskõlas asjasse puutuvate liidu õigusaktidega ega too kaasa nende muutmise vajadust, olles eelnevalt esitanud kavandatavate muudatuste mõju ja teostatavuse kohta põhjaliku faktilise analüüsi;

| — | jätta välja üksikuid lisasid vastavalt lepingu artikli 16 lõigetele 3 ja 5; |
| --- | --- |

—

jätta välja üksikuid lisasid vastavalt lepingu artikli 16 lõigetele 3 ja 5;

| — | võtta muid meetmeid, mida lepinguosalised võivad lepingu kohaselt võtta, kui käesoleva artikli lõikest 3 ning ELi õigusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

—

võtta muid meetmeid, mida lepinguosalised võivad lepingu kohaselt võtta, kui käesoleva artikli lõikest 3 ning ELi õigusest ei tulene teisiti.

3.   Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal ja kooskõlas aluslepinguga kvalifitseeritud häälteenamusega muude lepingu muudatuste üle, mis ei kuulu käesoleva artikli lõike 2 reguleerimisalasse.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  23. juuni 2011. aasta nõusolek.

1

(2)  ELT L 153, 17.6.2009, lk 11.

2

(3)  ELT L 153, 17.6.2009, lk 10.

3

(4)  Leping on avaldatud ELTs L 153, 17.6.2009, lk 11, koos allkirjastamise otsusega.

4

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. juuli 2011,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel, seoses nimetatud kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) asendamisega

(2011/467/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 9 koostoimes artiklitega 46, 53 ja 62,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. juunil 1999 kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele („kokkulepe”), mis jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

21. juunil 1999 kirjutati alla Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele („kokkulepe”), mis jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe artikliga 14 luuakse ühiskomitee. Vastavalt kokkuleppe artiklile 18 võetakse muu hulgas selle III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muudatused vastu nimetatud ühiskomitee otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe artikliga 14 luuakse ühiskomitee. Vastavalt kokkuleppe artiklile 18 võetakse muu hulgas selle III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muudatused vastu nimetatud ühiskomitee otsusega.

| (3) | Et tagada ELi õigusaktide ühtne ja õige kohaldamine ning vältida haldusprobleeme ja võimalikke õigusprobleeme, tuleks kokkuleppe III lisa muuta, lisades sellesse uued ELi õigusaktid, mis on praegu kokkuleppes nimetamata. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada ELi õigusaktide ühtne ja õige kohaldamine ning vältida haldusprobleeme ja võimalikke õigusprobleeme, tuleks kokkuleppe III lisa muuta, lisades sellesse uued ELi õigusaktid, mis on praegu kokkuleppes nimetamata.

| (4) | Seetõttu tuleks kokkuleppe III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida ja asendada uue lisaga. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kokkuleppe III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida ja asendada uue lisaga.

| (5) | Seisukoht, mille liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Seisukoht, mille liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab ELi-Šveitsi ühiskomitees, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikli 14 alusel, seoses nimetatud kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) asendamisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud ELi-Šveitsi ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

EELNÕU

ELI-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2011,

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe artikliga 14 loodud

...,

millega asendatakse kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist isikute vaba liikumist käsitlevat kokkulepet (1) („kokkulepe”), eriti selle artikleid 14 ja 18,

võttes arvesse kokkuleppe protokolli, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia osalemist lepingus seoses nende ühinemisega Euroopa Liiduga, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muudeti viimati ELi-Šveitsi ühiskomitee otsusega nr 1/2004 (3) ja seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse alates 2004. aastast vastu võetud uusi Euroopa Liidu (EL) õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (4). |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) muudeti viimati ELi-Šveitsi ühiskomitee otsusega nr 1/2004 (3) ja seda tuleks ajakohastada, et võtta arvesse alates 2004. aastast vastu võetud uusi Euroopa Liidu (EL) õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (4).

| (3) | Kokkuleppe III lisa tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe III lisa tuleks ajakohastada, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist ELiga 1. jaanuaril 2007.

| (4) | Seetõttu tuleks kokkuleppe III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida ja asendada uue lisaga. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks kokkuleppe III lisa selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida ja asendada uue lisaga.

| (5) | Šveits näeb kooskõlas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/16/EMÜ (arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta) (5) ja direktiiviga 2005/36/EÜ üldarstide jaoks ette ühe kutsekvalifikatsiooni ja -nimetuse, mida kasutatakse kõigi juba tegutsevate ja tulevaste üldarstide puhul. |
| --- | --- |

(5)

Šveits näeb kooskõlas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/16/EMÜ (arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta) (5) ja direktiiviga 2005/36/EÜ üldarstide jaoks ette ühe kutsekvalifikatsiooni ja -nimetuse, mida kasutatakse kõigi juba tegutsevate ja tulevaste üldarstide puhul.

| (6) | Selleks et tagada direktiivi 2005/36/EÜ tõhus rakendamine kokkuleppe osaliste vahel, peaks komisjon jätkama Šveitsiga tihedat koostööd ning eelkõige jätkama Šveitsi ekspertide asjakohase nõustamise pakkumist, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada direktiivi 2005/36/EÜ tõhus rakendamine kokkuleppe osaliste vahel, peaks komisjon jätkama Šveitsiga tihedat koostööd ning eelkõige jätkama Šveitsi ekspertide asjakohase nõustamise pakkumist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kokkuleppe III lisa (kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Šveits kohaldab piiranguteta omandatud õigusi, mis on sätestatud direktiivis 2005/36/EÜ vastavalt käesolevas otsuses ja selle lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõikides nimetatud keeltes tekst on võrdselt autentne.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast kuupäeva, millal Šveits teatab käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

Seda kohaldatakse ajutiselt alates vastuvõtmisele järgneva teise kuu esimesest päevast, välja arvatud direktiivi 2005/36/EÜ II jaotist, mida kohaldatakse alates otsuse jõustumise kuupäevast.

Juhul kui esimeses lõigus nimetatud teatist ei ole esitatud 24 kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist, kaotab käesolev otsus kehtivuse.

Brüssel, ...

Ühiskomitee nimel

eesistuja

sekretärid

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2009, lk 53.

2

(3)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 129.

3

(4)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

4

(5)  EÜT L 165, 7.7.1993, lk 1.

5

LISA

„III LISA

KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE

(Diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid)

| 1. | Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise valdkonnas kohaldavad nad kokkuleppe reguleerimisalas omavahel Euroopa Liidu (EL) õigusakte ja teatisi, millele viidatakse käesoleva lisa A jaos. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise valdkonnas kohaldavad nad kokkuleppe reguleerimisalas omavahel Euroopa Liidu (EL) õigusakte ja teatisi, millele viidatakse käesoleva lisa A jaos.

| 2. | Kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse käesoleva lisa A jaos esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste ELi õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi. |
| --- | --- |

2.

Kui ei ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse käesoleva lisa A jaos esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste ELi õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.

| 3. | Käesoleva lisa kohaldamisel võtavad kokkuleppeosalised arvesse käesoleva lisa B jaos nimetatud ELi õigusakte. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lisa kohaldamisel võtavad kokkuleppeosalised arvesse käesoleva lisa B jaos nimetatud ELi õigusakte.

A JAGU:   VIIDATUD ÕIGUSAKTID

| 1a. | 32005 L 0036: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22),
  mida on muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141), |
| --- | --- | --- |

1a.

32005 L 0036: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22),

mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

—

nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1430/2007, 5. detsember 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja III lisa (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1430/2007, 5. detsember 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja III lisa (ELT L 320, 6.12.2007, lk 3),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 755/2008, 31. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 205, 1.8.2008, lk 10), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 755/2008, 31. juuli 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 205, 1.8.2008, lk 10),

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 279/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 93, 7.4.2009, lk 11), |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 279/2009, 6. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II lisa (ELT L 93, 7.4.2009, lk 11),

| — | komisjoni 3. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 213/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja V lisa (ELT L 59, 4.3.2011, lk 4), |
| --- | --- |

—

komisjoni 3. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 213/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) II ja V lisa (ELT L 59, 4.3.2011, lk 4),

| — | teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine (ELT C 332, 30.12.2006, lk 35), |
| --- | --- |

—

teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine (ELT C 332, 30.12.2006, lk 35),

| — | arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 148, 24.6.2006, lk 34), |
| --- | --- |

—

arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 148, 24.6.2006, lk 34),

| — | teatis arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 3, 6.1.2006, lk 12), |
| --- | --- |

—

teatis arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 3, 6.1.2006, lk 12),

| — | komisjoni teatis — Teatis erihambaarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 18), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis — Teatis erihambaarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 18),

| — | komisjoni teatis — Teatis eriarstide ja üldarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 13), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis — Teatis eriarstide ja üldarstide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 165, 19.7.2007, lk 13),

| — | komisjoni teatis — Teatis eriarstide, üldõdede, spetsialiseerunud hambaarstide, ämmaemandate ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 137, 4.6.2008, lk 8), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis — Teatis eriarstide, üldõdede, spetsialiseerunud hambaarstide, ämmaemandate ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta (ELT C 137, 4.6.2008, lk 8),

| — | teatis — Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta — Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 322, 17.12.2008, lk 3), |
| --- | --- |

—

teatis — Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta — Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 322, 17.12.2008, lk 3),

| — | komisjoni teatis – Teade direktiivi 2005/36/EÜ I lisas loetletud kutseühingute või-organisatsioonide kohta, mis täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi (ELT C 111, 15.5.2009, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis – Teade direktiivi 2005/36/EÜ I lisas loetletud kutseühingute või-organisatsioonide kohta, mis täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi (ELT C 111, 15.5.2009, lk 1),

| — | komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 114, 19.5.2009, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 114, 19.5.2009, lk 1),

| — | komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 279, 19.11.2009, lk 1), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 279, 19.11.2009, lk 1),

| — | komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 129, 19.5.2010, lk 3), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 129, 19.5.2010, lk 3),

| — | komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 337, 14.12.2010, lk 10), |
| --- | --- |

—

komisjoni teatis – Teatis kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide kohta – Direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (V lisa) (ELT C 337, 14.12.2010, lk 10),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 271, 16.10.2007, lk 18), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 271, 16.10.2007, lk 18),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 93, 4.4.2008, lk 28). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) parandus (ELT L 93, 4.4.2008, lk 28).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ järgmiselt.






  1. | Kokkuleppeosaliste vahelistes suhetes ei kohaldata direktiivi järgmistes artiklites sätestatud menetlusi:






  — | artikli 3 lõike 2 kolmas lõik – direktiivi I lisa ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ järgmiselt.

1.

Kokkuleppeosaliste vahelistes suhetes ei kohaldata direktiivi järgmistes artiklites sätestatud menetlusi:

—

artikli 3 lõike 2 kolmas lõik – direktiivi I lisa ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 11 punkti c alapunkti ii viimane lause – direktiivi II lisa ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 11 punkti c alapunkti ii viimane lause – direktiivi II lisa ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 13 lõike 2 kolmas lõik – direktiivi III lisa ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 13 lõike 2 kolmas lõik – direktiivi III lisa ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 14 lõike 2 teine ja kolmas lõik – menetlus, mida kohaldatakse siis, kui kaldutakse kõrvale sisserändaja valikust kohanemisaja ja sobivustesti vahel, |
| --- | --- |

—

artikli 14 lõike 2 teine ja kolmas lõik – menetlus, mida kohaldatakse siis, kui kaldutakse kõrvale sisserändaja valikust kohanemisaja ja sobivustesti vahel,

| — | artikli 15 lõiked 2 ja 5 – menetlus ühisplatvormide vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks, |
| --- | --- |

—

artikli 15 lõiked 2 ja 5 – menetlus ühisplatvormide vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks,

| — | artikkel 20 – menetlus direktiivi IV lisa muutmiseks, |
| --- | --- |

—

artikkel 20 – menetlus direktiivi IV lisa muutmiseks,

| — | artikli 21 lõike 6 teine lõik – teadmiste ja oskuste täiendamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 21 lõike 6 teine lõik – teadmiste ja oskuste täiendamise menetlus,

| — | artikli 21 lõige 7 – menetlus direktiivi V lisa ajakohastamiseks, |
| --- | --- |

—

artikli 21 lõige 7 – menetlus direktiivi V lisa ajakohastamiseks,

| — | artikli 25 lõige 5 – eriarsti õppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 25 lõige 5 – eriarsti õppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 26 teine lõik – uute meditsiinierialade lisamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 26 teine lõik – uute meditsiinierialade lisamise menetlus,

| — | artikli 31 lõike 2 teine lõik – üldõdede koolituse ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 31 lõike 2 teine lõik – üldõdede koolituse ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 34 lõike 2 teine lõik – hambaarstide põhiõppe ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 34 lõike 2 teine lõik – hambaarstide põhiõppe ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 35 lõike 2 kolmas lõik – hambaarstide eriõppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 35 lõike 2 kolmas lõik – hambaarstide eriõppe miinimumkestuse ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 38 lõike 1 teine lõik – veterinaararstide koolituse ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 38 lõike 1 teine lõik – veterinaararstide koolituse ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 40 lõike 1 kolmas lõik – ämmaemandate õppe ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 40 lõike 1 kolmas lõik – ämmaemandate õppe ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 44 lõike 2 teine lõik – proviisorite õppe ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 44 lõike 2 teine lõik – proviisorite õppe ajakohastamise menetlus,

| — | artikli 46 lõige 2 – arhitektide teadmiste ja oskuste ajakohastamise menetlus, |
| --- | --- |

—

artikli 46 lõige 2 – arhitektide teadmiste ja oskuste ajakohastamise menetlus,

| — | artikkel 61 – erand. |
| --- | --- |

—

artikkel 61 – erand.

| 2. | Artikli 56 lõikeid 3 ja 4 rakendatakse järgmiselt.
  Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste ja koordinaatori kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele. |
| --- | --- |

2.

Artikli 56 lõikeid 3 ja 4 rakendatakse järgmiselt.

Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste ja koordinaatori kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.

| 3. | Artikli 57 teist lõiku rakendatakse järgmiselt:
  Šveitsi poolt nimetatud koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele. |
| --- | --- |

3.

Artikli 57 teist lõiku rakendatakse järgmiselt:

Šveitsi poolt nimetatud koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.

| 4. | Artiklit 63 ei kohaldata. Šveitsi poolt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56 kohaselt nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastu võetud ja punktis 1a viidatud õigusaktidest ja teatistest. Artikleid 58 ja 64 ei kohaldata. |
| --- | --- |

4.

Artiklit 63 ei kohaldata. Šveitsi poolt direktiivi 2005/36/EÜ artikli 56 kohaselt nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusakti alusel vastu võetud ja punktis 1a viidatud õigusaktidest ja teatistest. Artikleid 58 ja 64 ei kohaldata.

| c. | Direktiivi II lisa punktile 1 lisatakse järgmine tekst:
  „Šveitsis:






  — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga optometrist (opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato)
  Nõuab minimaalselt 17-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, millest kaks aastat on võimalik läbida täisajaga eraõppeasutuses, ja lõpuks rakendusliku kõrghariduse eksam. Haridus lubab määrata kontaktläätsi või teha silmakontrolli kas iseseisvalt või töötajana; |
| --- | --- | --- |

c.

Direktiivi II lisa punktile 1 lisatakse järgmine tekst:

„Šveitsis:

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga optometrist (opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato)

Nõuab minimaalselt 17-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, millest kaks aastat on võimalik läbida täisajaga eraõppeasutuses, ja lõpuks rakendusliku kõrghariduse eksam. Haridus lubab määrata kontaktläätsi või teha silmakontrolli kas iseseisvalt või töötajana;

| — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega kuuldeaparaatide spetsialist (audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale)
  Nõuab minimaalselt 15-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, vähemalt kolmest aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb kolmeaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana; |
| --- | --- |

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega kuuldeaparaatide spetsialist (audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale)

Nõuab minimaalselt 15-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, vähemalt kolmest aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb kolmeaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana;

| — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga ortopeediliste jalatsite valmistaja (bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato)
  Nõuab minimaalselt 17-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana; |
| --- | --- |

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga ortopeediliste jalatsite valmistaja (bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmachermeister, calzolaio ortopedico diplomato)

Nõuab minimaalselt 17-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb nelja-aastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana;

| — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga hambatehnik (technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro)
  Nõuab minimaalselt 18-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana; |
| --- | --- |

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse föderaalse diplomiga hambatehnik (technicien dentiste, maître, diplomierter Zahntechnikermeister, odontotecnico, maestro)

Nõuab minimaalselt 18-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana;

| — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega proteeside valmistaja (orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato)
  Nõuab minimaalselt 18-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.” |
| --- | --- |

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega proteeside valmistaja (orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist, ortopedista diplomato)

Nõuab minimaalselt 18-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses, millele järgneb viieaastane väljaõpe või töö, sealhulgas eraharidus, ja lõpuks kõrgem kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada kas iseseisvalt või töötajana.”

| d. | Direktiivi II lisa punktile 4 lisatakse järgmine tekst:
  „Šveitsis:






  — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega mägigiid (guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale)
  Nõuab minimaalselt 13-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseõppest kvalifitseeritud professionaali järelevalve all, mis hõlmab eraharidust, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt; |
| --- | --- | --- |

d.

Direktiivi II lisa punktile 4 lisatakse järgmine tekst:

„Šveitsis:

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega mägigiid (guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eidg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale)

Nõuab minimaalselt 13-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseõppest kvalifitseeritud professionaali järelevalve all, mis hõlmab eraharidust, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt;

| — | rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega talispordiõpetaja (professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale)
  Nõuab minimaalselt 15-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses või neljast aastast töökogemusest, millele järgneb kaheaastase praktika käigus saadav haridus ja kogemus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt.” |
| --- | --- |

—

rakendusliku kõrgkooli ja koolituse kõrgema föderaalse tunnistusega talispordiõpetaja (professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale)

Nõuab minimaalselt 15-aastast haridust, mis koosneb vähemalt üheksast aastast põhiharidusest, neljast aastast kutseharidusest ja koolitusest, mis toimub osaliselt töökohal ja osaliselt haridusasutuses või neljast aastast töökogemusest, millele järgneb kaheaastase praktika käigus saadav haridus ja kogemus, ja lõpuks kutseeksam. Haridus lubab kõnealust ametit pidada iseseisvalt.”

| e. | Direktiivi V lisa punktile 5.1.1 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits/Confoederatio Helvetica | Eidgenössisches Arztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin
  Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. juuni 2002” |

e.

Direktiivi V lisa punktile 5.1.1 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

Šveits/Confoederatio Helvetica

Eidgenössisches Arztdiplom

Diplôme fédéral de médecin

Diploma federale di medico

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. juuni 2002”

| f. | Direktiivi V lisa punktile 5.1.2 lisatakse järgmine tekst:








  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Diplom als Facharzt
  Diplôme de médecin spécialiste
  Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte
  Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses
  Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri | 1. juuni 2002” |

f.

Direktiivi V lisa punktile 5.1.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

Šveits

Diplom als Facharzt

Diplôme de médecin spécialiste

Diploma di medico specialista

Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte

Département fédéral de l’intérieur et Fédération des médecins suisses

Dipartimento federale dell’interno e Federazione dei medici svizzeri

1. juuni 2002”

| g. | Direktiivi V lisa punktile 5.1.3 lisatakse järgmine tekst:






  „Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- | --- |
| Anestesioloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Anästhesiologie
  Anesthésiologie
  Anestesiologia |

g.

Direktiivi V lisa punktile 5.1.3 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Diplomi nimetus

Anestesioloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Anästhesiologie

Anesthésiologie

Anestesiologia

| Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- |
| Üldkirurgia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Chirurgie
  Chirurgie
  Chirurgia |

Riik

Diplomi nimetus

Üldkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Chirurgie

Chirurgie

Chirurgia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Neurokirurgia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Neurochirurgie
  Neurochirurgie
  Neurochirurgia |

Riik

Eriala nimetus

Neurokirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Neurochirurgie

Neurochirurgie

Neurochirurgia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Sünnitusabi ja günekoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Gynäkologie und Geburtshilfe
  Gynécologie et obstétrique
  Ginecologia e ostetricia |

Riik

Eriala nimetus

Sünnitusabi ja günekoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Gynäkologie und Geburtshilfe

Gynécologie et obstétrique

Ginecologia e ostetricia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Sisehaigused


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Innere Medizin
  Médecine interne
  Medicina interna |

Riik

Eriala nimetus

Sisehaigused

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Innere Medizin

Médecine interne

Medicina interna

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Oftalmoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Ophthalmologie
  Ophtalmologie
  Oftalmologia |

Riik

Eriala nimetus

Oftalmoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Ophthalmologie

Ophtalmologie

Oftalmologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Otorinolarüngoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Oto-Rhino-Laryngologie
  Oto-rhino-laryngologie
  Otorinolaringoiatria |

Riik

Eriala nimetus

Otorinolarüngoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Oto-Rhino-Laryngologie

Oto-rhino-laryngologie

Otorinolaringoiatria

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Pediaatria


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Kinder- und Jugendmedizin
  Pédiatrie
  Pediatria |

Riik

Eriala nimetus

Pediaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Kinder- und Jugendmedizin

Pédiatrie

Pediatria

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Pulmonoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Pneumologie
  Pneumologie
  Pneumologia |

Riik

Eriala nimetus

Pulmonoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Pneumologie

Pneumologie

Pneumologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Uroloogia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Urologie
  Urologie
  Urologia |

Riik

Eriala nimetus

Uroloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Urologie

Urologie

Urologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Ortopeedia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates
  Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur
  Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |

Riik

Eriala nimetus

Ortopeedia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates

Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur

Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Patoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Pathologie
  Pathologie
  Patologia |

Riik

Eriala nimetus

Patoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Pathologie

Pathologie

Patologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Neuroloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Neurologie
  Neurologie
  Neurologia |

Riik

Eriala nimetus

Neuroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Neurologie

Neurologie

Neurologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Psühhiaatria


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Psychiatrie und Psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie
  Psichiatria e psicoterapia |

Riik

Eriala nimetus

Psühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Psychiatrie und Psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie

Psichiatria e psicoterapia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Radioloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Radiologie
  Radiologie
  Radiologia |

Riik

Eriala nimetus

Radioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Radiologie

Radiologie

Radiologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Onkoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Radio-Onkologie/Strahlentherapie
  Radio-oncologie/radiothérapie
  Radio-oncologia/radioterapia |

Riik

Eriala nimetus

Onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Radio-Onkologie/Strahlentherapie

Radio-oncologie/radiothérapie

Radio-oncologia/radioterapia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie
  Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique
  Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |

Riik

Eriala nimetus

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie

Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Torakaalkirurgia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Herz- und thorakale Gefässchirurgie
  Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique
  Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |

Riik

Eriala nimetus

Torakaalkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Herz- und thorakale Gefässchirurgie

Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique

Chirurgia del cuore e dei vasi toracici

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Lastekirurgia


  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Šveits | Kinderchirurgie
  Chirurgie pédiatrique
  Chirurgia pediatrica |

Riik

Eriala nimetus

Lastekirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Šveits

Kinderchirurgie

Chirurgie pédiatrique

Chirurgia pediatrica

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Kardioloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Kardiologie
  Cardiologie
  Cardiologia |

Riik

Eriala nimetus

Kardioloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Kardiologie

Cardiologie

Cardiologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Gastroenteroloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Gastroenterologie
  Gastroentérologie
  Gastroenterologia |

Riik

Eriala nimetus

Gastroenteroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Gastroenterologie

Gastroentérologie

Gastroenterologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Reumatoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Rheumatologie
  Rhumatologie
  Reumatologia |

Riik

Eriala nimetus

Reumatoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Rheumatologie

Rhumatologie

Reumatologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Hematoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Hämatologie
  Hématologie
  Ematologia |

Riik

Eriala nimetus

Hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Hämatologie

Hématologie

Ematologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Endokrinoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Endokrinologie-Diabetologie
  Endocrinologie-diabétologie
  Endocrinologia-diabetologia |

Riik

Eriala nimetus

Endokrinoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Endokrinologie-Diabetologie

Endocrinologie-diabétologie

Endocrinologia-diabetologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Füsioteraapia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Physikalische Medizin und Rehabilitation
  Médecine physique et réadaptation
  Medicina fisica e riabilitazione |

Riik

Eriala nimetus

Füsioteraapia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Physikalische Medizin und Rehabilitation

Médecine physique et réadaptation

Medicina fisica e riabilitazione

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Dermatoveneroloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Dermatologie und Venerologie
  Dermatologie et vénéréologie
  Dermatologia e venerologia |

Riik

Eriala nimetus

Dermatoveneroloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Dermatologie und Venerologie

Dermatologie et vénéréologie

Dermatologia e venerologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Troopikameditsiin


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Tropen- und Reisemedizin
  Médecine tropicale et médecine des voyages
  Medicina tropicale e medicina di viaggio |

Riik

Eriala nimetus

Troopikameditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Tropen- und Reisemedizin

Médecine tropicale et médecine des voyages

Medicina tropicale e medicina di viaggio

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Lastepsühhiaatria


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie
  Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents
  Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |

Riik

Eriala nimetus

Lastepsühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents

Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Nefroloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Nephrologie
  Néphrologie
  Nefrologia |

Riik

Eriala nimetus

Nefroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Nephrologie

Néphrologie

Nefrologia

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Nakkushaigused


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Infektiologie
  Infectiologie
  Malattie infettive |

Riik

Eriala nimetus

Nakkushaigused

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Infektiologie

Infectiologie

Malattie infettive

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Rahvatervis


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Prävention und Gesundheitswesen
  Prévention et santé publique
  Prevenzione e salute pubblica |

Riik

Eriala nimetus

Rahvatervis

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Prävention und Gesundheitswesen

Prévention et santé publique

Prevenzione e salute pubblica

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Farmakoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Klinische Pharmakologie und Toxikologie
  Pharmacologie et toxicologie cliniques
  Farmacologia e tossicologia cliniche |

Riik

Eriala nimetus

Farmakoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Klinische Pharmakologie und Toxikologie

Pharmacologie et toxicologie cliniques

Farmacologia e tossicologia cliniche

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Töötervishoid


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Arbeitsmedizin
  Médecine du travail
  Medicina del lavoro |

Riik

Eriala nimetus

Töötervishoid

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Arbeitsmedizin

Médecine du travail

Medicina del lavoro

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Allergoloogia


  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Šveits | Allergologie und klinische Immunologie
  Allergologie et immunologie clinique
  Allergologia e immunologia clinica |

Riik

Eriala nimetus

Allergoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Šveits

Allergologie und klinische Immunologie

Allergologie et immunologie clinique

Allergologia e immunologia clinica

| Riik | Eriala nimetus |
| --- | --- |
| Tuumameditsiin


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Nuklearmedizin
  Médecine nucléaire
  Medicina nucleare |

Riik

Eriala nimetus

Tuumameditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Nuklearmedizin

Médecine nucléaire

Medicina nucleare

| Riik | Diplomi nimetus |
| --- | --- |
| Hamba-, suu - ja näo-lõualuu kirurgia


  (arsti ja hambaarsti põhiõpe)


  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Šveits | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie
  Chirurgie orale et maxillo-faciale
  Chirurgia oro-maxillo-facciale” |

Riik

Diplomi nimetus

Hamba-, suu - ja näo-lõualuu kirurgia

(arsti ja hambaarsti põhiõpe)

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Šveits

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Chirurgie orale et maxillo-faciale

Chirurgia oro-maxillo-facciale”

| h. | Direktiivi V lisa punktile 5.1.4 lisatakse järgmine tekst:








  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin
  Diplôme de médecin praticien
  Diploma di medico generico | Médecin praticien
  Praktischer Arzt
  Medico generico | 1. juuni 2002” |

h.

Direktiivi V lisa punktile 5.1.4 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin

Diplôme de médecin praticien

Diploma di medico generico

Médecin praticien

Praktischer Arzt

Medico generico

1. juuni 2002”

| i. | Direktiivi V lisa punktile 5.2.2 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | 1. | Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann
  Infirmière diplômée et infirmier diplômé
  Infermiera diplomata e infermiere diplomato |

i.

Direktiivi V lisa punktile 5.2.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

1.

Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann

Infirmière diplômée et infirmier diplômé

Infermiera diplomata e infermiere diplomato

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

1. juuni 2002

| 2. | Õenduse bakalaureus |
| --- | --- |

2.

Õenduse bakalaureus

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Pflegefachfrau, Pflegefachmann

Infirmière, infirmier

Infermiera, infermiere

(1) ...”

| j. | Direktiivi V lisa punktile 5.3.2 lisatakse järgmine tekst:










  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Eidgenössisches Zahnarztdiplom
  Diplôme fédéral de médecin-dentiste
  Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | Zahnarzt
  Médecin-dentiste
  Medico-dentista | 1. juuni 2002” |

j.

Direktiivi V lisa punktile 5.3.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

Eidgenössisches Zahnarztdiplom

Diplôme fédéral de médecin-dentiste

Diploma federale di medico-dentista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

Zahnarzt

Médecin-dentiste

Medico-dentista

1. juuni 2002”

| k. | Direktiivi V lisa punktile 5.3.3 lisatakse järgmine tekst:








  Ortodontia |
| --- | --- |
| „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| Šveits | Diplom für Kieferorthopädie
  Diplôme fédéral d’orthodontiste
  Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 1. juuni 2002 |

k.

Direktiivi V lisa punktile 5.3.3 lisatakse järgmine tekst:

Ortodontia

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

Šveits

Diplom für Kieferorthopädie

Diplôme fédéral d’orthodontiste

Diploma di ortodontista

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

1. juuni 2002

| Suukirurgia |
| --- |
| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| Šveits | Diplom für Oralchirurgie
  Diplôme fédéral de chirurgie orale
  Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft
  Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie
  Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 30. aprill 2004” |

Suukirurgia

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

Šveits

Diplom für Oralchirurgie

Diplôme fédéral de chirurgie orale

Diploma di chirurgia orale

Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft

Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie

Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia

30. aprill 2004”

| l. | Direktiivi V lisa punktile 5.4.2 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Eidgenössisches Tierarztdiplom
  Diplôme fédéral de vétérinaire
  Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. juuni 2002” |

l.

Direktiivi V lisa punktile 5.4.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

Šveits

Eidgenössisches Tierarztdiplom

Diplôme fédéral de vétérinaire

Diploma federale di veterinario

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. juuni 2002”

| m. | Direktiivi V lisa punktile 5.5.2 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Diplomierte Hebamme
  Sage-femme diplômée
  Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen
  Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État
  Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme
  Sage-femme
  Levatrice | 1. juuni 2002” |

m.

Direktiivi V lisa punktile 5.5.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

Šveits

Diplomierte Hebamme

Sage-femme diplômée

Levatrice diplomata

Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen

Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l’ État

Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato

Hebamme

Sage-femme

Levatrice

1. juuni 2002”

| n. | Direktiivi V lisa punktile 5.6.2 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Eidgenössisches Apothekerdiplom
  Diplôme fédéral de pharmacien
  Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern
  Département fédéral de l’intérieur
  Dipartimento federale dell’interno | | 1. juuni 2002” |

n.

Direktiivi V lisa punktile 5.6.2 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

Šveits

Eidgenössisches Apothekerdiplom

Diplôme fédéral de pharmacien

Diploma federale di farmacista

Eidgenössisches Departement des Innern

Département fédéral de l’intérieur

Dipartimento federale dell’interno

1. juuni 2002”

| o. | Direktiivi V lisa punktile 5.7.1 lisatakse järgmine tekst:









  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveits | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana | | 1996–1997 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts BFH/HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | — | 2007–2008 |
| | Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | — | 2007–2008 |
| | „Master of Science MSc in Architecture”,
  „Architecte (arch. dipl. EPF)” | Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne | | 2007–2008 |
| | „Master of Science ETH in Architektur”, „MSc ETH Arch” | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | | 2007–2008” |

o.

Direktiivi V lisa punktile 5.7.1 lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Akadeemiline võrdlusaasta

Šveits

Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI)

Accademia di Architettura dell’Università della Svizzera Italiana

1996–1997

Master of Arts BFH/HES-SO en architecture, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

—

2007–2008

Master of Arts BFH/HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH/HES-SO in Architecture

Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH)

2007–2008

Master of Arts FHNW in Architektur

Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW

—

2007–2008

Master of Arts FHZ in Architektur

Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ)

—

2007–2008

Master of Arts ZFH in Architektur

Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen

—

2007–2008

„Master of Science MSc in Architecture”,

„Architecte (arch. dipl. EPF)”

Ecole Polytechnique Fédérale de Lausanne

2007–2008

„Master of Science ETH in Architektur”, „MSc ETH Arch”

Eidgenössische Technische Hochschule Zurich

2007–2008”

| p. | Direktiivi VI lisasse lisatakse järgmine tekst:







  „Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- |
| Šveits | 1. | Dipl. Arch. ETH,
  arch. dipl. EPF,
  arch. dipl. PF |

p.

Direktiivi VI lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Akadeemiline võrdlusaasta

Šveits

1.

Dipl. Arch. ETH,

arch. dipl. EPF,

arch. dipl. PF

2004–2005

| 2. | Architecte diplômé EAUG |
| --- | --- |

2.

Architecte diplômé EAUG

2004–2005

| 3. | Architekt REG A
  Architecte REG A
  Architetto REG A |
| --- | --- |

3.

Architekt REG A

Architecte REG A

Architetto REG A

2004–2005”

| 2a. | 377 L 0249: nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märts 1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17),
  mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 1 79 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt – Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 91), |
| --- | --- | --- |

2a.

377 L 0249: nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märts 1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17),

mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

1 79 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt – Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 91),

| — | 1 85 I: Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise tingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 160), |
| --- | --- |

—

1 85 I: Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise tingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 160),

| — | Euroopa Liidu Nõukogu 1. jaanuari 1995. aasta otsus 95/1/EÜ, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1), |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Nõukogu 1. jaanuari 1995. aasta otsus 95/1/EÜ, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1),

| — | 1 2003 T: ühinemisleping ja akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: ühinemisleping ja akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

| — | nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141). |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 77/249/EMÜ järgmiselt.






  1. | Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 77/249/EMÜ järgmiselt.

1.

Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:

„Šveits:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”. |
| --- | --- |

Avvocato”.

| 2. | Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 77/249/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

2.

Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 77/249/EMÜ alusel.

| 3a. | 398 L 0005: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36),
  mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | 1 2003 T: akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), |
| --- | --- | --- |

3a.

398 L 0005: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36),

mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

1 2003 T: akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

| — | nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141). |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiiv 2006/100/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse teatavaid direktiive isikute vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 141).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 98/5/EÜ järgmiselt.






  1. | Artikli 1 lõike 2 punktile a lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits: | Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 98/5/EÜ järgmiselt.

1.

Artikli 1 lõike 2 punktile a lisatakse järgmine tekst:

„Šveits:

Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, Fürsprech

| | Avocat |
| --- | --- |

Avocat

| | Avvocato”. |
| --- | --- |

Avvocato”.

| 2. | Artikleid 16 ja 17 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 98/5/EÜ alusel. |
| --- | --- |

2.

Artikleid 16 ja 17 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 98/5/EÜ alusel.

| 3. | Artiklit 14 rakendatakse järgmiselt.
  Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele. |
| --- | --- |

3.

Artiklit 14 rakendatakse järgmiselt.

Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.

| 4a. | 374 L 0556: nõukogu direktiiv 74/556/EMÜ, 4. juuni 1974, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta, mis käsitlevad tegelemist ja kauplemist toksiliste toodetega ja nende turustamist ning toiminguid, mis eeldavad selliste toodete erialast kasutamist, kaasa arvatud vahendajate tegevus (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 1). |
| --- | --- |

4a.

374 L 0556: nõukogu direktiiv 74/556/EMÜ, 4. juuni 1974, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta, mis käsitlevad tegelemist ja kauplemist toksiliste toodetega ja nende turustamist ning toiminguid, mis eeldavad selliste toodete erialast kasutamist, kaasa arvatud vahendajate tegevus (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 1).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 74/556/EMÜ järgmiselt.






  1. | Artikli 4 lõiget 3 rakendatakse järgmiselt.
  Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele. |
| --- | --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 74/556/EMÜ järgmiselt.

1.

Artikli 4 lõiget 3 rakendatakse järgmiselt.

Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.

| 2. | Artiklit 7 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 74/556/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

2.

Artiklit 7 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 74/556/EMÜ alusel.

| 5a. | 374 L 0557: nõukogu direktiiv 74/557/EMÜ, 4. juuni 1974, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja vahendajate tegutsemisega toksiliste toodetega kauplemise ja nende turustamise valdkonnas (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 5),
  mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | Euroopa Liidu Nõukogu 1. jaanuari 1995. aasta otsus 95/1/EÜ, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1), |
| --- | --- | --- |

5a.

374 L 0557: nõukogu direktiiv 74/557/EMÜ, 4. juuni 1974, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja vahendajate tegutsemisega toksiliste toodetega kauplemise ja nende turustamise valdkonnas (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 5),

mida on muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

Euroopa Liidu Nõukogu 1. jaanuari 1995. aasta otsus 95/1/EÜ, Euratom, ESTÜ, millega muudetakse dokumente uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1),

| — | 1 2003 T: ühinemisleping ja akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33), |
| --- | --- |

—

1 2003 T: ühinemisleping ja akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

| — | nõukogu direktiiv 2006/101/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse direktiive 73/239/EMÜ, 74/557/EMÜ ja 2002/83/EÜ teenuste vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 238). |
| --- | --- |

—

nõukogu direktiiv 2006/101/EÜ, 20. november 2006, millega kohandatakse direktiive 73/239/EMÜ, 74/557/EMÜ ja 2002/83/EÜ teenuste vaba liikumise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega (ELT L 363, 20.12.2006, lk 238).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 74/557/EMÜ järgmiselt.






  1. | Šveitsis:
  kõik mürkide seaduses sätestatud tooted ja mürgised ained (föderaalseaduse (CC) 813.1 klassifitseeritud koondversioon), ning eelkõige sellega seonduvates (CC 813) ja keskkonnamürke käsitlevates (CC 814 812.31, 814 812.32 and 814 812.33) korraldustes sätestatud tooted ja mürgised ained. |
| --- | --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 74/557/EMÜ järgmiselt.

1.

Šveitsis:

kõik mürkide seaduses sätestatud tooted ja mürgised ained (föderaalseaduse (CC) 813.1 klassifitseeritud koondversioon), ning eelkõige sellega seonduvates (CC 813) ja keskkonnamürke käsitlevates (CC 814 812.31, 814 812.32 and 814 812.33) korraldustes sätestatud tooted ja mürgised ained.

| 2. | Artikli 7 lõiget 5 rakendatakse järgmiselt.
  Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele. |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõiget 5 rakendatakse järgmiselt.

Komisjon avaldab liikmesriikide teabe Šveitsi poolt nimetatud pädevate ametiasutuste kohta pärast seda, kui Šveits on teavitanud komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele.

| 3. | Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 74/557/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

3.

Artiklit 8 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 74/557/EMÜ alusel.

| 6a. | 386 L 0653: nõukogu direktiiv 86/653/EMÜ, 18. detsember 1986, füüsilisest isikust ettevõtjatest kaubandusagentide tegevust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 382, 31.12.1986, lk 17). |
| --- | --- |

6a.

386 L 0653: nõukogu direktiiv 86/653/EMÜ, 18. detsember 1986, füüsilisest isikust ettevõtjatest kaubandusagentide tegevust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 382, 31.12.1986, lk 17).

| b. | Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 86/653/EMÜ järgmiselt.
  Artiklit 22 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 86/653/EMÜ alusel. |
| --- | --- |

b.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse direktiivi 86/653/EMÜ järgmiselt.

Artiklit 22 ei kohaldata. Šveitsi poolt vastavalt direktiivi 2005/36/EÜ artiklile 56 nimetatud Šveitsi koordinaator teavitab komisjoni, saates koopia ka ühiskomiteele, õigusaktidest, mis on vastu võetud direktiivi 86/653/EMÜ alusel.

B JAGU:   AKTID, MIDA KOKKULEPPEOSALISED ARVESSE VÕTAVAD

Kokkuleppeosalised võtavad arvesse järgmise akti sisu.

| 7. | 389 X 0601: komisjoni soovitus 89/601/EMÜ, 8. november 1989, tervishoiupersonali vähialase koolituse kohta (EÜT L 346, 27.11.1989, lk 1).” |
| --- | --- |

7.

389 X 0601: komisjoni soovitus 89/601/EMÜ, 8. november 1989, tervishoiupersonali vähialase koolituse kohta (EÜT L 346, 27.11.1989, lk 1).”

---

(1)  Palun sisestada ühiskomitee otsuse vastuvõtmise kuupäev.

1

---

MÄÄRUSED

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 729/2011,

20. juuli 2011,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 15/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | USK/567EI. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 7. aprill 2011 |

Nr

15/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

USK/567EI.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

7. aprill 2011

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 730/2011,

20. juuli 2011,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel süsisaba püük V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010, millega määratakse 2011. ja 2012. aastaks kindlaks ELi laevade püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1225/2010, millega määratakse 2011. ja 2012. aastaks kindlaks ELi laevade püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 13/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | HISPAANIA |
| Kalavaru | BSF/56712- |
| Liik | Süsisaba (Aphanopus carbo) |
| Piirkond | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 22. aprill 2011 |

Nr

13/DSS

Liikmesriik

HISPAANIA

Kalavaru

BSF/56712-

Liik

Süsisaba (Aphanopus carbo)

Piirkond

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

22. aprill 2011

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 731/2011,

22. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Prosciutto Amatriciano (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Prosciutto Amatriciano” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Prosciutto Amatriciano” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 307, 12.11.2010, lk 21.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Prosciutto Amatriciano (KGT)

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 732/2011,

22. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Feldkieker (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Göttinger Feldkieker” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Göttinger Feldkieker” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 309, 13.11.2010, lk 16.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SAKSAMAA

Göttinger Feldkieker (KGT)

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 733/2011,

22. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Kołocz śląski/kołacz śląski (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Kołocz śląski/kołacz śląski” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Kołocz śląski/kołacz śląski” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 299, 5.11.2010, lk 7.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

POOLA

Kołocz śląski/kołacz śląski (KGT)

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 734/2011,

22. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kreeka taotlus registreerida nimetus „Αρνάκι Ελασσόνας” („Arnaki Elassonas”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Kreeka taotlus registreerida nimetus „Αρνάκι Ελασσόνας” („Arnaki Elassonas”) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 307, 12.11.2010, lk 24.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.1.   Värske liha (ja rups)

KREEKA

Αρνάκι Ελασσόνας (Arnaki Elassonas) (KPN)

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 735/2011,

22. juuli 2011,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Göttinger Stracke (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Göttinger Stracke” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Göttinger Stracke” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 309, 13.11.2010, lk 13.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

SAKSAMAA

Göttinger Stracke (KGT)

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/37

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 736/2011,

26. juuli 2011,

millega kiidetakse heaks toimeaine fluroksüpüür, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti b kohaselt kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) toimeainete puhul, mis on loetletud komisjoni 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 737/2007 (milles sätestatakse esimese toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise menetlus ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu) (3) I lisas, seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega. Fluroksüpüür on loetletud määruse (EÜ) nr 737/2007 I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti b kohaselt kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) toimeainete puhul, mis on loetletud komisjoni 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 737/2007 (milles sätestatakse esimese toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise menetlus ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu) (3) I lisas, seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega. Fluroksüpüür on loetletud määruse (EÜ) nr 737/2007 I lisas.

| (2) | Fluroksüpüüri heakskiit, nagu see on sätestatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga, (4) aegub 31. detsembril 2011. Määruse (EÜ) nr 737/2007 artikli 4 kohaselt saadeti teatis fluroksüpüüri kande uuendamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisas kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Fluroksüpüüri heakskiit, nagu see on sätestatud komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruses (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga, (4) aegub 31. detsembril 2011. Määruse (EÜ) nr 737/2007 artikli 4 kohaselt saadeti teatis fluroksüpüüri kande uuendamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisas kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul.

| (3) | Kõnealune teatis leiti olevat vastuvõetav komisjoni 28. juuli 2008. aasta otsuse 2008/656/EÜ (toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadiooni ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta) (5) seisukohast. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealune teatis leiti olevat vastuvõetav komisjoni 28. juuli 2008. aasta otsuse 2008/656/EÜ (toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadiooni ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta) (5) seisukohast.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 737/2007 artiklis 6 ettenähtud ajavahemiku jooksul esitas teataja kõnealuse artikliga nõutava teabe ning selgituse iga uue esitatud uuringu olulisuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 737/2007 artiklis 6 ettenähtud ajavahemiku jooksul esitas teataja kõnealuse artikliga nõutava teabe ning selgituse iga uue esitatud uuringu olulisuse kohta.

| (5) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides hindamisaruande ning esitas selle Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”) ja komisjonile 26. novembril 2009. Lisaks toimeainele antavale hinnangule sisaldab kõnealune aruanne ka nimekirja uuringutest, millele referentliikmesriik oma hinnangu andmisel tugines. |
| --- | --- |

(5)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides hindamisaruande ning esitas selle Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”) ja komisjonile 26. novembril 2009. Lisaks toimeainele antavale hinnangule sisaldab kõnealune aruanne ka nimekirja uuringutest, millele referentliikmesriik oma hinnangu andmisel tugines.

| (6) | Amet edastas hindamisaruande teatajale ja kõigile liikmesriikidele ning edastas saadud kommentaarid komisjonile. Amet avaldas ka kõnealuse hindamisaruande. |
| --- | --- |

(6)

Amet edastas hindamisaruande teatajale ja kõigile liikmesriikidele ning edastas saadud kommentaarid komisjonile. Amet avaldas ka kõnealuse hindamisaruande.

| (7) | Komisjoni palvel andsid liikmesriigid ja amet hindamisaruandele eksperdihinnangu. Amet esitas komisjonile fluroksüpüüri riskihindamisele antud vastastikust eksperdihinnangut käsitleva järelduse (6)24. veebruaril 2011. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande ja ameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena fluroksüpüüri kohta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni palvel andsid liikmesriigid ja amet hindamisaruandele eksperdihinnangu. Amet esitas komisjonile fluroksüpüüri riskihindamisele antud vastastikust eksperdihinnangut käsitleva järelduse (6)24. veebruaril 2011. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande ja ameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena fluroksüpüüri kohta.

| (8) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et fluroksüpüüri sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes jätkuvalt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane fluroksüpüür heaks kiita. |
| --- | --- |

(8)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et fluroksüpüüri sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes jätkuvalt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane fluroksüpüür heaks kiita.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning praeguste teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses on siiski vajalik lisada teatavad tingimused ja piirangud, mida direktiivi 91/414/EMÜ I lisa ei olnud sätestatud. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning praeguste teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses on siiski vajalik lisada teatavad tingimused ja piirangud, mida direktiivi 91/414/EMÜ I lisa ei olnud sätestatud.

| (10) | Ilma et seataks kahtluse alla fluroksüpüüri heakskiitmine, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet. |
| --- | --- |

(10)

Ilma et seataks kahtluse alla fluroksüpüüri heakskiitmine, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet.

| (11) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (12) | Ilma et see piiraks direktiiviga (EÜ) nr 1107/2009 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas direktiivi 91/414/EMÜ muutmine määruseks (EÜ) nr 1107/2009, kohaldatakse siiski järgmist. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud fluroksüpüüri sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid võivad vajaduse korral lubasid muuta, asendada või tagasi võtta. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(12)

Ilma et see piiraks direktiiviga (EÜ) nr 1107/2009 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas direktiivi 91/414/EMÜ muutmine määruseks (EÜ) nr 1107/2009, kohaldatakse siiski järgmist. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud fluroksüpüüri sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid võivad vajaduse korral lubasid muuta, asendada või tagasi võtta. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

| (13) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi, võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi, võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks rakendusmääruse (EÜ) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks rakendusmääruse (EÜ) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine fluroksüpüür kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite ümberhindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) 1107/2009 kohaselt toimeainena fluroksüpüüri sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. juuniks 2012.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuse lisa B osas nimetatud erisätted, ning et loa omanikul on kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab fluroksüpüüri kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. detsembriks 2011 kantud rakendusmääruse 540/2011/EMÜ lisasse, lähtudes direktiivi (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse kõnealuse direktiivi I lisa erisätete tulba B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab endiselt direktiivi 1107/2009/EMÜ artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist

| a) | muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab fluroksüpüüri ainsa toimeainena, või |
| --- | --- |

a)

muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab fluroksüpüüri ainsa toimeainena, või

| b) | kui toode sisaldab fluroksüpüüri ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab fluroksüpüüri ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 10.

3

(4)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

4

(5)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 70.

5

(6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluroxypyr. EFSA Journal 2011; 9(3):2091. [lk 91]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2091. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

6

EFSA Journal

(7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

7

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluroksüpüür
  CASi nr 69377-81–7
  CIPACi nr 431 | 4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid | ≥ 950 g/kg
  (fluroksüpüür-meptüül) | 1. jaanuar 2012 | 31. detsember 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluroksüpüüri kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid:






  1) | pöörama erilist tähelepanu põhjavee saastumisele metaboliidiga fluroksüpüür-püridinool, kui toimeainet kasutatakse aluseliste või tundlike muldade ja/või tundlike kliimatingimustega piirkondades; |

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Fluroksüpüür

CASi nr 69377-81–7

CIPACi nr 431

4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid

≥ 950 g/kg

(fluroksüpüür-meptüül)

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluroksüpüüri kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

1)

pöörama erilist tähelepanu põhjavee saastumisele metaboliidiga fluroksüpüür-püridinool, kui toimeainet kasutatakse aluseliste või tundlike muldade ja/või tundlike kliimatingimustega piirkondades;

| 2) | pöörama erilist tähelepanu ohule veeorganismidele. |
| --- | --- |

2)

pöörama erilist tähelepanu ohule veeorganismidele.

Loa tingimused hõlmavad vajaduse korral riski vähendamise meetmeid.

Teavitaja peab saatma kinnitavat teavet järgmise kohta:

| a) | tehnilises spetsifikatsioonis esitatud lisandite asjakohasus; |
| --- | --- |

a)

tehnilises spetsifikatsioonis esitatud lisandite asjakohasus;

| b) | toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavus kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajatele; |
| --- | --- |

b)

toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavus kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajatele;

| c) | metaboliitide fluroksüpüür-püridinooli ja fluroksüpüür-metoksüpüridiini toksikoloogiline olulisus; |
| --- | --- |

c)

metaboliitide fluroksüpüür-püridinooli ja fluroksüpüür-metoksüpüridiini toksikoloogiline olulisus;

| d) | jääkide analüüsimeetodid taimede puhul; |
| --- | --- |

d)

jääkide analüüsimeetodid taimede puhul;

| e) | fluroksüpüüri estrite saatus loomamaatriksites; |
| --- | --- |

e)

fluroksüpüüri estrite saatus loomamaatriksites;

| f) | pikaajaline oht vihmaussidele ja mullaorganismidele; |
| --- | --- |

f)

pikaajaline oht vihmaussidele ja mullaorganismidele;

Teavitaja peab saatma punktides a ja b sätestatud teabe liikmesriikidele ja ametile 1. juuliks 2012 ning punktides c, d, e ja f sätestatud teabe 31. detsembriks 2013.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | A osas jäetakse välja fluroksüpüüri käsitlev kanne. |
| --- | --- |

(1)

A osas jäetakse välja fluroksüpüüri käsitlev kanne.

| (2) | B osale lisatakse järgmine kanne:











  Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „9 | Fluroksüpüür
  CASi nr 69377-81–7
  CIPAC nr 431 | 4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid | ≥ 950 g/kg
  (fluroksüpüür-meptüül) | 1. jaanuar 2012 | 31. detsember 2021 | A   OSA
  Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
  B   OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluroksüpüüri kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid:






  1) | pöörama erilist tähelepanu põhjavee saastumisele metaboliidiga fluroksüpüür-püridinool, kui toimeainet kasutatakse aluseliste või tundlike muldade ja/või tundlike kliimatingimustega piirkondades; |

(2)

B osale lisatakse järgmine kanne:

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„9

Fluroksüpüür

CASi nr 69377-81–7

CIPAC nr 431

4-amino-3,5-dichloro-6-fluoro-2-pyridyloxyacetic acid

≥ 950 g/kg

(fluroksüpüür-meptüül)

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A   OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.

B   OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fluroksüpüüri kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

1)

pöörama erilist tähelepanu põhjavee saastumisele metaboliidiga fluroksüpüür-püridinool, kui toimeainet kasutatakse aluseliste või tundlike muldade ja/või tundlike kliimatingimustega piirkondades;

| 2) | pöörama erilist tähelepanu ohule veeorganismidele. |
| --- | --- |

2)

pöörama erilist tähelepanu ohule veeorganismidele.

Loa tingimused hõlmavad vajaduse korral riski vähendamise meetmeid.

Teavitaja peab saatma kinnitavat teavet järgmise kohta:

| a) | tehnilises spetsifikatsioonis esitatud lisandite asjakohasus; |
| --- | --- |

a)

tehnilises spetsifikatsioonis esitatud lisandite asjakohasus;

| b) | toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavus kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajatele; |
| --- | --- |

b)

toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavus kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajatele;

| c) | metaboliitide fluroksüpüür-püridinooli ja fluroksüpüür-metoksüpüridiini toksikoloogiline olulisus; |
| --- | --- |

c)

metaboliitide fluroksüpüür-püridinooli ja fluroksüpüür-metoksüpüridiini toksikoloogiline olulisus;

| d) | jääkide analüüsimeetodid taimede puhul; |
| --- | --- |

d)

jääkide analüüsimeetodid taimede puhul;

| e) | fluroksüpüüri estrite saatus loomamaatriksites; |
| --- | --- |

e)

fluroksüpüüri estrite saatus loomamaatriksites;

| f) | pikaajaline oht vihmaussidele ja mullaorganismidele; |
| --- | --- |

f)

pikaajaline oht vihmaussidele ja mullaorganismidele;

Teavitaja peab saatma punktides a ja b sätestatud teabe liikmesriikidele ja ametile 1. juuliks 2012 ning punktides c, d, e ja f sätestatud teabe 31. detsembriks 2013.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 737/2011,

26. juuli 2011,

millega piirkondade loetelu osas muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eelkõige selle artiklit 3,

võttes arvesse Prantsusmaa ja Ungari taotlusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas on esitatud loetelu piirkondadest kõnealuse määruse artikli 2 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas on esitatud loetelu piirkondadest kõnealuse määruse artikli 2 punkti d tähenduses.

| (2) | Kõnealuse lisa kohaselt on Prantsusmaa jagatud 22 piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks on Prantsusmaa esitanud taotluse lisada piirkondade loetellu Guadeloupe, Martinique ja Réunion. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse lisa kohaselt on Prantsusmaa jagatud 22 piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks on Prantsusmaa esitanud taotluse lisada piirkondade loetellu Guadeloupe, Martinique ja Réunion.

| (3) | Kõnealuse lisa kohaselt on Ungari jagatud seitsmeks piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks on Ungari esitanud taotluse vähendada piirkondade arvu, ühendades piirkonnad Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl ja Dél-Dunántúl üheks piirkonnaks Dunántúl ning piirkonnad Közép-Magyarország, Észak-Alföld ja Dél-Alföld üheks piirkonnaks Alföld. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse lisa kohaselt on Ungari jagatud seitsmeks piirkonnaks. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 kohaldamiseks on Ungari esitanud taotluse vähendada piirkondade arvu, ühendades piirkonnad Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl ja Dél-Dunántúl üheks piirkonnaks Dunántúl ning piirkonnad Közép-Magyarország, Észak-Alföld ja Dél-Alföld üheks piirkonnaks Alföld.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1217/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1217/2009 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 2012. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 27.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Lisa Prantsusmaad käsitlevasse ossa lisatakse:






  „23. | Guadeloupe |
| --- | --- | --- |

1)

Lisa Prantsusmaad käsitlevasse ossa lisatakse:

„23.

Guadeloupe

| 24. | Martinique |
| --- | --- |

24.

Martinique

| 25. | Réunion.” |
| --- | --- |

25.

Réunion.”

| 2) | Ungarit käsitlev osa asendatakse järgmisega:
  „Ungari







  1. | Észak-Magyarország |
| --- | --- | --- |

2)

Ungarit käsitlev osa asendatakse järgmisega:

„Ungari

1.

Észak-Magyarország

| 2. | Dunántúl |
| --- | --- |

2.

Dunántúl

| 3. | Alföld.” |
| --- | --- |

3.

Alföld.”

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 738/2011,

26. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 62,0 |
| UY | 62,6 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 150,1 |
| MA | 82,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 177,7 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 153,0 |
| BR | 81,8 |
| CL | 87,4 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 117,4 |
| US | 89,9 |
| ZA | 84,7 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 61,7 |
| CN | 81,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,8 |
| 0809 10 00 | TR | 180,0 |
| XS | 88,0 |
| ZZ | 134,0 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 293,2 |
| ZZ | 280,5 |
| 0809 30 | TR | 172,9 |
| ZZ | 172,9 |
| 0809 40 05 | BA | 50,0 |
| EC | 64,7 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 60,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

102,8

ZZ

102,8

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

73,7

TR

62,0

UY

62,6

ZA

89,7

ZZ

72,0

0806 10 10

CL

54,3

EG

150,1

MA

82,5

TN

223,5

TR

177,7

ZA

62,8

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

153,0

BR

81,8

CL

87,4

CN

87,0

NZ

117,4

US

89,9

ZA

84,7

ZZ

100,2

0808 20 50

AR

76,4

CL

61,7

CN

81,8

NZ

148,5

ZA

95,5

ZZ

92,8

0809 10 00

TR

180,0

XS

88,0

ZZ

134,0

0809 20 95

CL

267,8

TR

293,2

ZZ

280,5

0809 30

TR

172,9

ZZ

172,9

0809 40 05

BA

50,0

EC

64,7

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

60,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/46

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2011/71/EL,

26. juuli 2011,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine kreosoot

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Kreosoot kuulub kõnealusesse loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Kreosoot kuulub kõnealusesse loetellu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on kreosooti hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 8 (puidukonservandid). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on kreosooti hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 8 (puidukonservandid).

| (3) | Referentliikmesriigiks määrati Rootsi ning ta esitas 31. oktoobril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. Aruandest järeldub, et hindamine hõlmab üksnes Euroopa standardi EN 13991:2003 kohaselt määratletud B- või C-klassi kreosooti. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määrati Rootsi ning ta esitas 31. oktoobril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6. Aruandest järeldub, et hindamine hõlmab üksnes Euroopa standardi EN 13991:2003 kohaselt määratletud B- või C-klassi kreosooti.

| (4) | 30. aprillil 2008 algatati sidusrühmadega arutelu. Arutelu tulemused avaldati ning neid arutati biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ rakendamist silmas pidades liikmesriikide pädevate asutuste esindajate 30. kohtumisel. |
| --- | --- |

(4)

30. aprillil 2008 algatati sidusrühmadega arutelu. Arutelu tulemused avaldati ning neid arutati biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ rakendamist silmas pidades liikmesriikide pädevate asutuste esindajate 30. kohtumisel.

| (5) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 17. detsembril 2010 hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 17. detsembril 2010 hindamisaruandesse.

| (6) | Hindamisel ilmnes, et kreosooti sisaldavad puidukonservandid vastavad eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui neid kasutatakse puidu töötlemiseks teatavate hindamise läbi teinud stsenaariumide puhul. Eespool nimetatud arutelu sidusrühmadega andis ka selgeid viiteid selle kohta, et kreosoodi teatavate kasutusviisidega kaasnevad märgatavad sotsiaalsed ja majanduslikud eelised. Aruteluga seoses esitatud ja avaldatud olelusringi analüüsist nähtus, et teatavatel juhtudel ei ole kreosoodile sobivat vähem keskkonnakahjulikku alternatiivi. Seega on asjakohane kanda kreosoot I lisasse. |
| --- | --- |

(6)

Hindamisel ilmnes, et kreosooti sisaldavad puidukonservandid vastavad eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui neid kasutatakse puidu töötlemiseks teatavate hindamise läbi teinud stsenaariumide puhul. Eespool nimetatud arutelu sidusrühmadega andis ka selgeid viiteid selle kohta, et kreosoodi teatavate kasutusviisidega kaasnevad märgatavad sotsiaalsed ja majanduslikud eelised. Aruteluga seoses esitatud ja avaldatud olelusringi analüüsist nähtus, et teatavatel juhtudel ei ole kreosoodile sobivat vähem keskkonnakahjulikku alternatiivi. Seega on asjakohane kanda kreosoot I lisasse.

| (7) | Hindamisaruandes toodi aga esile teatavad puidu töötlemise stsenaariumid, mille puhul riskide hindamise käigus tuvastati lubamatu oht keskkonnale. |
| --- | --- |

(7)

Hindamisaruandes toodi aga esile teatavad puidu töötlemise stsenaariumid, mille puhul riskide hindamise käigus tuvastati lubamatu oht keskkonnale.

| (8) | Kreosooti peetakse ka künniseta kantserogeeniks ning klassifitseeritakse 1B kategooria kantserogeeniks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (3). |
| --- | --- |

(8)

Kreosooti peetakse ka künniseta kantserogeeniks ning klassifitseeritakse 1B kategooria kantserogeeniks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (3).

| (9) | Kreosoot, mis on sadadest ühenditest koosnev segu, sisaldab peamiselt polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke. Mõned neist on Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamuse kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised (antratseen (4)) või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad (fluoranteen, fenantreen ja püreen (5)), lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (6) XIII lisas sätestatud kriteeriumidest. |
| --- | --- |

(9)

Kreosoot, mis on sadadest ühenditest koosnev segu, sisaldab peamiselt polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke. Mõned neist on Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee arvamuse kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised (antratseen (4)) või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad (fluoranteen, fenantreen ja püreen (5)), lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (6) XIII lisas sätestatud kriteeriumidest.

| (10) | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on loetletud ainetena, mille suhtes kohaldatakse piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokolli III lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (7) III lisa heite vähendamise sätteid. |
| --- | --- |

(10)

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on loetletud ainetena, mille suhtes kohaldatakse piiriülese õhusaaste kauglevi 1979. aasta konventsiooni protokolli III lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ) (7) III lisa heite vähendamise sätteid.

| (11) | 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon täitevorgani otsusega 2009/4 heaks kiidetud juhendis on nimetatud parim võimalik tehnika suurematest paiksetest saasteallikatest pärinevate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkoguste kontrollimiseks. Kõnealuse juhendi V jao E osas käsitletakse konkreetselt polütsükliliste aromaatsete süsivesinike aastasi heitkoguseid, mis on seotud puidu töötlemisega, mille käigus kasutatakse polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke (nt kreosoot) sisaldavaid kivisöetõrvapõhiseid tooteid. Meetodid on seotud puidu immutamise, ladustamise, käitlemise ja kasutamisega ning hõlmavad selliseid alternatiive, millega minimeeritakse polütsüklilistel aromaatsetel süsivesinikel põhinevate toodete kasutamist. Samas soovitatakse ka parimat võimalikku tehnikat, mida kasutada töödeldud puidu põletamise korral. |
| --- | --- |

(11)

1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon täitevorgani otsusega 2009/4 heaks kiidetud juhendis on nimetatud parim võimalik tehnika suurematest paiksetest saasteallikatest pärinevate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkoguste kontrollimiseks. Kõnealuse juhendi V jao E osas käsitletakse konkreetselt polütsükliliste aromaatsete süsivesinike aastasi heitkoguseid, mis on seotud puidu töötlemisega, mille käigus kasutatakse polütsüklilisi aromaatseid süsivesinikke (nt kreosoot) sisaldavaid kivisöetõrvapõhiseid tooteid. Meetodid on seotud puidu immutamise, ladustamise, käitlemise ja kasutamisega ning hõlmavad selliseid alternatiive, millega minimeeritakse polütsüklilistel aromaatsetel süsivesinikel põhinevate toodete kasutamist. Samas soovitatakse ka parimat võimalikku tehnikat, mida kasutada töödeldud puidu põletamise korral.

| (12) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 6 lõike 2 teisele lõigule koostoimes kõnealuse määruse III lisaga peavad liikmesriigid vastu võtma tegevuskavad ning vastavad meetmed, et edendada asendus- või muudetud materjalide, toodete ja protsesside väljatöötamist ning, kui see on asjakohane, nõudma nende kasutuselevõttu, et vältida polütsükliliste aromaatsete süsivesinike moodustumist ja heidet. Vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 3 lõikele 3 võtavad liikmesriigid ja komisjon liidu asjaomase seadusandluse alusel olemasolevate kemikaalide ja taimekaitsevahendite hindamise ja autoriseerimise raames asjakohaseid meetmeid, et kontrollida olemasolevaid kemikaale ja taimekaitsevahendeid, millel ilmnevad püsivate orgaaniliste saasteainete omadused. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 6 lõike 2 teisele lõigule koostoimes kõnealuse määruse III lisaga peavad liikmesriigid vastu võtma tegevuskavad ning vastavad meetmed, et edendada asendus- või muudetud materjalide, toodete ja protsesside väljatöötamist ning, kui see on asjakohane, nõudma nende kasutuselevõttu, et vältida polütsükliliste aromaatsete süsivesinike moodustumist ja heidet. Vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 3 lõikele 3 võtavad liikmesriigid ja komisjon liidu asjaomase seadusandluse alusel olemasolevate kemikaalide ja taimekaitsevahendite hindamise ja autoriseerimise raames asjakohaseid meetmeid, et kontrollida olemasolevaid kemikaale ja taimekaitsevahendeid, millel ilmnevad püsivate orgaaniliste saasteainete omadused.

| (13) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (8) on polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud määratletud prioriteetsete ohtlike ainetena, mille heitest või tahtmatust loodusesse laskmisest põhjustatud pinnaveereostus tuleb järk-järgult lõpetada. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (8) on polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud määratletud prioriteetsete ohtlike ainetena, mille heitest või tahtmatust loodusesse laskmisest põhjustatud pinnaveereostus tuleb järk-järgult lõpetada.

| (14) | Seepärast tuleks kreosoot kanda I lisasse üksnes viieks aastaks ja rakendada enne I lisasse kandmise uuendamist selle suhtes võrdlevat riskihindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks kreosoot kanda I lisasse üksnes viieks aastaks ja rakendada enne I lisasse kandmise uuendamist selle suhtes võrdlevat riskihindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.

| (15) | Samuti tohiks kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamist lubada üksnes juhul, kui kõiki kohalikke ja muid asjaolusid arvestades sellele sobivat alternatiivi ei ole. Kui esitatakse taotlus toote turustusloa saamiseks või vastastikuseks tunnustamiseks, tuleks taotluse saanud liikmesriigil paluda taotlejal analüüsida asendamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust. Analüüsi tulemuste ja muu kättesaadava teabe põhjal tuleb luba väljastaval liikmesriigil põhjendada oma järeldust, et sobivad alternatiivid puuduvad, ning edastada põhjendused komisjonile sellises etapis, kui tootele on luba tõenäoliselt antud. Sellega seoses tuleks läbipaistvuse suurendamiseks nõuda, et liikmesriigid lisaksid aruandele vahetult või viitena avaldatud tegevuskavale teabe selle kohta, kuidas alternatiivide väljatöötamist edendatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 6 lõikele 2. Et läbipaistvus oleks veelgi suurem, on asjakohane tagada kõnealuse teabe avaldamine. |
| --- | --- |

(15)

Samuti tohiks kreosooti sisaldavate biotsiidide kasutamist lubada üksnes juhul, kui kõiki kohalikke ja muid asjaolusid arvestades sellele sobivat alternatiivi ei ole. Kui esitatakse taotlus toote turustusloa saamiseks või vastastikuseks tunnustamiseks, tuleks taotluse saanud liikmesriigil paluda taotlejal analüüsida asendamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust. Analüüsi tulemuste ja muu kättesaadava teabe põhjal tuleb luba väljastaval liikmesriigil põhjendada oma järeldust, et sobivad alternatiivid puuduvad, ning edastada põhjendused komisjonile sellises etapis, kui tootele on luba tõenäoliselt antud. Sellega seoses tuleks läbipaistvuse suurendamiseks nõuda, et liikmesriigid lisaksid aruandele vahetult või viitena avaldatud tegevuskavale teabe selle kohta, kuidas alternatiivide väljatöötamist edendatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 6 lõikele 2. Et läbipaistvus oleks veelgi suurem, on asjakohane tagada kõnealuse teabe avaldamine.

| (16) | Kreosoodiga töödeldud puidu kõiki võimalikke kasutusalasid ELi tasandil hinnatud ei ole. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni. |
| --- | --- |

(16)

Kreosoodiga töödeldud puidu kõiki võimalikke kasutusalasid ELi tasandil hinnatud ei ole. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

| (17) | Kreosoodi kasutamise tingimused puidu töötlemisel ning kreosoodiga töödeldud puidu turuleviimise tingimused on reguleeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kandega nr 31. On asjakohane nõuda, et kreosooti sisaldavate biotsiidide turustuslubade väljaandmise tingimuseks seatakse nimetatud piirangutest kinnipidamine. Komisjoni 26. oktoobri 1999. aasta otsusega 1999/832/EÜ (Madalmaade Kuningriigi teatatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodi turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid), (9)23. jaanuari 2002. aasta otsusega 2002/59/EÜ (Madalmaade Kuningriigi EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt teatatud kavandatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodiga töödeldud puidu turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid) (10) ning 31. oktoobri 2002. aasta otsusega 2002/884/EÜ (Madalmaade EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigete 4 ja 5 kohaselt teatatud kavandatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodiga töödeldud puidu turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid) (11) on komisjon lubanud Madalmaadel säilitada olemasolevad ja rangemad riiklikud sätted, millest on teatatud vastavalt asutamislepingule. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 67 lõike 3 kohaselt ning lähtudes komisjoni teatisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 67 lõikele 3 (12) on neid piiranguid lubatud säilitada kuni 1. juunini 2013. Piirangute hulka kuulub keeld kasutada kreosoodiga töödeldud puitu sellisteks rakendusteks, kus toimub kokkupuude pinna- või põhjaveega. |
| --- | --- |

(17)

Kreosoodi kasutamise tingimused puidu töötlemisel ning kreosoodiga töödeldud puidu turuleviimise tingimused on reguleeritud määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kandega nr 31. On asjakohane nõuda, et kreosooti sisaldavate biotsiidide turustuslubade väljaandmise tingimuseks seatakse nimetatud piirangutest kinnipidamine. Komisjoni 26. oktoobri 1999. aasta otsusega 1999/832/EÜ (Madalmaade Kuningriigi teatatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodi turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid), (9)23. jaanuari 2002. aasta otsusega 2002/59/EÜ (Madalmaade Kuningriigi EÜ asutamislepingu artikli 95 lõike 5 kohaselt teatatud kavandatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodiga töödeldud puidu turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid) (10) ning 31. oktoobri 2002. aasta otsusega 2002/884/EÜ (Madalmaade EÜ asutamislepingu artikli 95 lõigete 4 ja 5 kohaselt teatatud kavandatud riiklike sätete kohta, milles käsitletakse kreosoodiga töödeldud puidu turustamisele ja kasutamisele seatud piiranguid) (11) on komisjon lubanud Madalmaadel säilitada olemasolevad ja rangemad riiklikud sätted, millest on teatatud vastavalt asutamislepingule. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 67 lõike 3 kohaselt ning lähtudes komisjoni teatisest vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 67 lõikele 3 (12) on neid piiranguid lubatud säilitada kuni 1. juunini 2013. Piirangute hulka kuulub keeld kasutada kreosoodiga töödeldud puitu sellisteks rakendusteks, kus toimub kokkupuude pinna- või põhjaveega.

| (18) | Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel kreosooti sisaldavate toodete kasutamiseks puidukonservandina rakendataks meetmeid riskide leevendamiseks. Kreosoodi kantserogeensete omaduste tõttu on asjakohane nõuda, et kõnealust ainet sisaldavatele biotsiididele antakse turustusluba üksnes juhul, kui tööliste, sh puidu kasutusahelas järgmiste kasutajate kaitsmiseks kokkupuute eest töötlemise käigus ja töödeldud puidu käitlemise käigus võetakse kõik võimalikud meetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (13). Arvestades mulla- ja veekeskkonna puhul tuvastatud riske, tuleb kõnealuste keskkonnaosade kaitsmiseks võtta asjakohased meetmed. Seepärast tuleks anda juhised, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal ning et kõik jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel kreosooti sisaldavate toodete kasutamiseks puidukonservandina rakendataks meetmeid riskide leevendamiseks. Kreosoodi kantserogeensete omaduste tõttu on asjakohane nõuda, et kõnealust ainet sisaldavatele biotsiididele antakse turustusluba üksnes juhul, kui tööliste, sh puidu kasutusahelas järgmiste kasutajate kaitsmiseks kokkupuute eest töötlemise käigus ja töödeldud puidu käitlemise käigus võetakse kõik võimalikud meetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (13). Arvestades mulla- ja veekeskkonna puhul tuvastatud riske, tuleb kõnealuste keskkonnaosade kaitsmiseks võtta asjakohased meetmed. Seepärast tuleks anda juhised, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal ning et kõik jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

| (19) | Käesoleva direktiivi sätteid tuleb kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada kreosooti toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja samuti hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi sätteid tuleb kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada kreosooti toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja samuti hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (20) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(20)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (21) | I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(21)

I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (22) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (23) | Direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole käesolevas direktiivis sätestatud meetmete kohta oma arvamust avaldanud ning seepärast esitas komisjon kõnealuseid meetmeid käsitleva ettepaneku nõukogule ja edastas Euroopa Parlamendile. Nõukogu ei teinud otsust kahekuulise ajavahemiku jooksul, mis on ette nähtud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (14) artikliga 5a, ning seepärast esitas komisjon ettepaneku viivitamata Euroopa Parlamendile. Euroopa Parlament ei avaldanud ettepaneku edastamisest möödunud nelja kuu jooksul meetmele vastuseisu, |
| --- | --- |

(23)

Direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole käesolevas direktiivis sätestatud meetmete kohta oma arvamust avaldanud ning seepärast esitas komisjon kõnealuseid meetmeid käsitleva ettepaneku nõukogule ja edastas Euroopa Parlamendile. Nõukogu ei teinud otsust kahekuulise ajavahemiku jooksul, mis on ette nähtud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (14) artikliga 5a, ning seepärast esitas komisjon ettepaneku viivitamata Euroopa Parlamendile. Euroopa Parlament ei avaldanud ettepaneku edastamisest möödunud nelja kuu jooksul meetmele vastuseisu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. aprilliks 2012.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. maist 2013.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

3

(4)  Liikmesriikide komitee dokument (Member State Committee support document for identification of anthracene as a substance of very high concern), 8. oktoober 2008.

4

(5)  Liikmesriikide komitee dokument (Member State Committee support document for identification of anthracene oil, anthracene low as a substance of very high concern because of its CMR, PBT and vPvB properties), 4. detsember 2009.

5

(6)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

7

(8)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

8

(9)  EÜT L 329, 22.12.1999, lk 25.

9

(10)  EÜT L 23, 25.1.2002, lk 37.

10

(11)  EÜT L 308, 9.11.2002, lk 30.

11

(12)  ELT C 130, 9.6.2009, lk 3.

12

(13)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

13

(14)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

14

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

| „45 | Kreosoot | Kreosoot
  EÜ nr: 232-287-5
  CASi nr: 8001-58-9 | B- või C-klassi kreosoot vastavalt Euroopa standardile EN 13991:2003 | 1. mai 2013 | 30. aprill 2015 | 30. aprill 2018 | 8 | Kreosooti sisaldavad biotsiidid on lubatud üksnes selliste kasutusalade puhul, kus luba väljastav liikmesriik teeb asendamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse analüüsi (mille teeb taotleja) tulemuste ja muu kättesaadava teabe põhjal järelduse, et sobivad alternatiivid puuduvad. Kõnealustele toodetele oma territooriumil turustamiseks loa andvad liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. juuliks 2016 komisjonile aruande, milles põhjendavad oma otsust sobivate alternatiivide puudumise kohta ja selgitavad, kuidas edendatakse alternatiivide väljatöötamist. Komisjon teeb nimetatud aruanded avalikkusele kättesaadavaks.
  Enne toimeaine käesolevasse lisasse kandmise otsuse uuendamist rakendatakse selle suhtes võrdlevat riski hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
  Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
  Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel.






  1) | Kreosooti võib kasutada üksnes tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (1) XVII lisa kande nr 31 teise veeru punktis 2. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„45

Kreosoot

Kreosoot

EÜ nr: 232-287-5

CASi nr: 8001-58-9

B- või C-klassi kreosoot vastavalt Euroopa standardile EN 13991:2003

1. mai 2013

30. aprill 2015

30. aprill 2018

8

Kreosooti sisaldavad biotsiidid on lubatud üksnes selliste kasutusalade puhul, kus luba väljastav liikmesriik teeb asendamise tehnilise ja majandusliku teostatavuse analüüsi (mille teeb taotleja) tulemuste ja muu kättesaadava teabe põhjal järelduse, et sobivad alternatiivid puuduvad. Kõnealustele toodetele oma territooriumil turustamiseks loa andvad liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. juuliks 2016 komisjonile aruande, milles põhjendavad oma otsust sobivate alternatiivide puudumise kohta ja selgitavad, kuidas edendatakse alternatiivide väljatöötamist. Komisjon teeb nimetatud aruanded avalikkusele kättesaadavaks.

Enne toimeaine käesolevasse lisasse kandmise otsuse uuendamist rakendatakse selle suhtes võrdlevat riski hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.

Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.

Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel.

1)

Kreosooti võib kasutada üksnes tingimustel, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (1) XVII lisa kande nr 31 teise veeru punktis 2.

| 2) | Kreosooti ei lubata kasutada puidu töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande nr 31 teise veeru punktis 3 osutatud juhtudel. |
| --- | --- |

2)

Kreosooti ei lubata kasutada puidu töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande nr 31 teise veeru punktis 3 osutatud juhtudel.

| 3) | Tööliste, sh puidu kasutusahelas järgmiste kasutajate kaitsmiseks kokkupuute eest töötlemise käigus ja töödeldud puidu käitlemise käigus tuleb võtta asjakohased riskileevendusmeetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (2). |
| --- | --- |

3)

Tööliste, sh puidu kasutusahelas järgmiste kasutajate kaitsmiseks kokkupuute eest töötlemise käigus ja töödeldud puidu käitlemise käigus tuleb võtta asjakohased riskileevendusmeetmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivile 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (2).

| 4) | Tuleb võtta vajalikud riskileevendusmeetmed, et kaitsta pinnast ja veekeskkonda. Eelkõige märgitakse tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete etiketile ja vajaduse korral kemikaali ohutuskaardile, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal, et vältida töötlemisjääkide vahetult mulda või vette sattumist, ning et kõik jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

4)

Tuleb võtta vajalikud riskileevendusmeetmed, et kaitsta pinnast ja veekeskkonda. Eelkõige märgitakse tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete etiketile ja vajaduse korral kemikaali ohutuskaardile, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal, et vältida töötlemisjääkide vahetult mulda või vette sattumist, ning et kõik jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.”

2

---

OTSUSED

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/52

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

6. juuli 2011,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Taani)

(2011/468/EL)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Taani esitas 6. oktoobril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus Odense Steel Shipyard toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 8. märtsini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 14 181 901 euro eraldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Taani esitas 6. oktoobril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus Odense Steel Shipyard toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 8. märtsini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 14 181 901 euro eraldamiseks.

| (5) | Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 14 181 901 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. juuli 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/53

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

6. juuli 2011,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani)

(2011/469/EL)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28.

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Taani esitas 7. juulil 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus LM Glasfiber toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 3. veebruarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 247 415 euro eraldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Taani esitas 7. juulil 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus LM Glasfiber toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 3. veebruarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 247 415 euro eraldamiseks.

| (5) | Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 247 415 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. juuli 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/54

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

6. juuli 2011,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgia)

(2011/470/EL)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Belgia esitas 20. detsembril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes General Motors Belgium ja neljas sellele tarnivas ettevõttes toimunud koondamistega ning saatis lisateavet kuni 24. jaanuarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 9 593 931 euro eraldamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Belgia esitas 20. detsembril 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ettevõttes General Motors Belgium ja neljas sellele tarnivas ettevõttes toimunud koondamistega ning saatis lisateavet kuni 24. jaanuarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 9 593 931 euro eraldamiseks.

| (5) | Belgia rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, |
| --- | --- |

(5)

Belgia rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 9 593 931 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. juuli 2011

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/55

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2010,

mis käsitleb Saksamaa poolt Biria kontsernile antud riigiabi C 38/05 (ex NN 52/04)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 8289 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/471/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes esitatud märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

1.1.   Komisjoni menetlus

| (1) | Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonile laekus 23. jaanuaril ja 20. augustil 2002 kaebus Biria kontsernile riikliku tagatise vormis antava riigiabi kohta.

| (2) | Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud. Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Pärast komisjoni ja Saksamaa vahel peetud kirjavahetust teatas Saksamaa komisjonile 24. jaanuari 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 28. jaanuaril 2003), et komisjoni heakskiidust sõltunud kavandatav tagatise andmine on tühistatud. Kaebuse esitajale teatati sellest 17. veebruari 2003. aasta kirjaga.

| (3) | Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes. |
| --- | --- |

(3)

Kaebuse esitaja edastas 1. juuli 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 9. juulil 2003) ja 8. augusti 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 5. septembril 2003) teabe Biria kontsernile antava teise riikliku tagatise kohta ning avaliku sektori osaluse kohta kontserni ettevõtetes.

| (4) | Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003). Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon küsis selle kohta oma 9. septembri 2003. aasta kirjas teavet ning Saksamaa saatis teabe 14. oktoobri 2003. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 16. oktoobril 2003). Komisjon nõudis 9. detsembril 2003 lisateavet, mille Saksamaa esitas 19. märtsi 2004. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (5) | Komisjon esitas 18. oktoobril 2004 teabenõude, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti. Vastusena teabenõudele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon esitas 18. oktoobril 2004 teabenõude, kuna kahtles Biria kontsernile ette nähtud abimeetmete vastavuses eeskirjadele, mille alusel abi väidetavalt anti. Vastusena teabenõudele esitas Saksamaa 31. jaanuari 2005. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval) täiendavaid andmeid.

| (6) | Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes. Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides. Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi. Oma märkused edastasid anonüümseks jääda soovinud kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõtja Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv ettevõtja Pantherwerke AG 6. veebruari kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv ettevõtja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjaga (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas 20. oktoobril 2005 ametliku uurimismenetluse riigiabi andmise kolme väidetava juhtumi suhtes. Ta rõhutas oma otsuses, et mitmed teised väidetavalt ebaseaduslikult võimaldatud abimeetmed kas ei kujuta endast riigiabi või need on antud heakskiidetud abikavade alusel ja neid järgides. Kõnealune komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid esitama võimalike abimeetmete kohta märkusi. Oma märkused edastasid anonüümseks jääda soovinud kolmas isik 27. jaanuari 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 30. jaanuaril 2006), Rheda-Wiedenbrücki linnas asuv ettevõtja Prophete GmbH & Co. KG ja Löhne linnas asuv ettevõtja Pantherwerke AG 6. veebruari kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval) ning Neuenrade linnas asuv ettevõtja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG 6. ja 27. veebruari 2006. aasta kirjaga (kirjad on registreeritud samadel kuupäevadel).

| (7) | Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjaga. Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(7)

Kõnealused märkused edastati Saksamaale 6. veebruari ja 2. märtsi 2006. aasta kirjaga. Saksamaa vastas nimetatud märkustele 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006) ning 12. mai 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (8) | Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa esitas oma seisukoha ametliku uurimismenetluse algatamise kohta 23. jaanuari 2006. aasta kirjas (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (9) | Komisjon küsis 6. veebruari 2006. aasta kirjas lisateavet ning Saksamaa esitas selle oma 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006). Komisjon saatis 19. juulil 2006 teise teabenõude, millele Saksamaa vastas 25. septembri 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 26. septembril 2006). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon küsis 6. veebruari 2006. aasta kirjas lisateavet ning Saksamaa esitas selle oma 5. aprilli 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 7. aprillil 2006). Komisjon saatis 19. juulil 2006 teise teabenõude, millele Saksamaa vastas 25. septembri 2006. aasta kirjaga (kiri on registreeritud 26. septembril 2006).

| (10) | Komisjon tegi 24. jaanuaril 2007 nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) artikli 7 lõike 5 ja artikli 14 lõike 1 kohase otsuse (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tegi 24. jaanuaril 2007 nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) artikli 7 lõike 5 ja artikli 14 lõike 1 kohase otsuse (5).

1.2.   Kohtumenetlus

| (11) | Saksi liidumaa esitas 5. aprillil 2007 komisjoni otsuse kohta hagi meetmete 2 ja 3 osas (kohtuasi T-102/07). Lisaks sellele esitasid 16. aprillil 2007 hagi ettevõtjad MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG, kes on nende abisaajate õigusjärglased, kelle kohta komisjon oma otsuse tegi. Viimane hagi esitati otsuses käsitletud kõigi kolme meetme kohta. Mõlemad kohtuasjad liideti üksteisega kohtu presidendi 24. novembri 2008. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(11)

Saksi liidumaa esitas 5. aprillil 2007 komisjoni otsuse kohta hagi meetmete 2 ja 3 osas (kohtuasi T-102/07). Lisaks sellele esitasid 16. aprillil 2007 hagi ettevõtjad MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG, kes on nende abisaajate õigusjärglased, kelle kohta komisjon oma otsuse tegi. Viimane hagi esitati otsuses käsitletud kõigi kolme meetme kohta. Mõlemad kohtuasjad liideti üksteisega kohtu presidendi 24. novembri 2008. aasta otsuse alusel.

| (12) | Kohus tühistas oma 3. märtsi 2010. aasta otsusega komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuse. |
| --- | --- |

(12)

Kohus tühistas oma 3. märtsi 2010. aasta otsusega komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuse.

| (13) | Hagid (mis suures osas kattusid) sisaldasid peamiselt järgmiseid väiteid ja argumente. Kõigepealt väitsid hagejad, et komisjoni järeldus, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud Saksamaa abikavaga vastuolus, ei vasta tõele. Teiseks pidasid nad valeks komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad. Kolmandaks tõid hagejad esile komisjoni otsuse põhjendustes sisalduva vea seoses abielemendi suurusega. |
| --- | --- |

(13)

Hagid (mis suures osas kattusid) sisaldasid peamiselt järgmiseid väiteid ja argumente. Kõigepealt väitsid hagejad, et komisjoni järeldus, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud Saksamaa abikavaga vastuolus, ei vasta tõele. Teiseks pidasid nad valeks komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad. Kolmandaks tõid hagejad esile komisjoni otsuse põhjendustes sisalduva vea seoses abielemendi suurusega.

| (14) | Kohus kinnitas komisjoni otsuses sisalduvat järeldust, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud abikavaga vastuolus. Lisaks sellele kinnitas kohus komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates 1999. aasta suunistes (6) (edaspidi „1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) esitatud määratluse kohaselt. Kohus tühistas komisjoni otsuse ainult seetõttu, et pidas selle põhjendusi puudulikuks abielemendi arvutamisel kohaldatud riskipreemiate taseme osas. Eelkõige leidis kohus, et raskustes olevale ettevõtjale antava laenu abielemendi arvutamisel ei piisa eri riskipreemiate tasemete kohaldamise põhjendamiseks pelgalt viitest komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (7) (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”). |
| --- | --- |

(14)

Kohus kinnitas komisjoni otsuses sisalduvat järeldust, mille kohaselt meetmed 2 ja 3 on heakskiidetud abikavaga vastuolus. Lisaks sellele kinnitas kohus komisjoni hinnangut, mille kohaselt abisaajad on raskustes olevad ettevõtjad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates 1999. aasta suunistes (6) (edaspidi „1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunised”) esitatud määratluse kohaselt. Kohus tühistas komisjoni otsuse ainult seetõttu, et pidas selle põhjendusi puudulikuks abielemendi arvutamisel kohaldatud riskipreemiate taseme osas. Eelkõige leidis kohus, et raskustes olevale ettevõtjale antava laenu abielemendi arvutamisel ei piisa eri riskipreemiate tasemete kohaldamise põhjendamiseks pelgalt viitest komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (7) (edaspidi „1997. aasta viitemäärade teatis”).

| (15) | Käesoleva otsusega rakendatakse seega kohtu otsust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 266 lõikele 1 ning selgitatakse põhjalikumalt asjaomase meetme abielemendi arvutamise meetodit. Käesoleva otsusega ei muudeta komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuses abile antud hinnangut; see kehtib eriti nende aspektide suhtes, mida kontrollis ka kohus. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega rakendatakse seega kohtu otsust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 266 lõikele 1 ning selgitatakse põhjalikumalt asjaomase meetme abielemendi arvutamise meetodit. Käesoleva otsusega ei muudeta komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsuses abile antud hinnangut; see kehtib eriti nende aspektide suhtes, mida kontrollis ka kohus.

1.3.   Menetlus pärast kohtuotsuse teatavakstegemist

| (16) | Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist saatsid abisaajad 7. juunil 2010 täiendavad märkused (kiri on registreeritud samal kuupäeval). Need märkused edastati Saksamaale 16. juunil 2010. Saksamaa vastus abisaajate märkustele edastati komisjonile 12. juulil 2010 (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(16)

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist saatsid abisaajad 7. juunil 2010 täiendavad märkused (kiri on registreeritud samal kuupäeval). Need märkused edastati Saksamaale 16. juunil 2010. Saksamaa vastus abisaajate märkustele edastati komisjonile 12. juulil 2010 (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

| (17) | Komisjon saatis 19. augustil 2010 Saksamaale teabenõude, millele Saksamaa vastas 14. septembri 2010. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval). |
| --- | --- |

(17)

Komisjon saatis 19. augustil 2010 Saksamaale teabenõude, millele Saksamaa vastas 14. septembri 2010. aasta kirjaga (kiri on registreeritud samal kuupäeval).

II.   KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (18) | Biria kontsern tegeles kuni 7. novembrini 2005 jalgrataste tootmise ja turustamisega. Kontserni emaettevõtja, mille nimi oli toona Biria AG, asus Neukirchis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a (8). |
| --- | --- |

(18)

Biria kontsern tegeles kuni 7. novembrini 2005 jalgrataste tootmise ja turustamisega. Kontserni emaettevõtja, mille nimi oli toona Biria AG, asus Neukirchis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a (8).

| (19) | Kontserni 2003. aasta käive oli 93,2 miljonit eurot (2002. aastal oli käive 83,8 miljonit eurot) ja kasum 3,7 miljonit eurot (2002. aastal töötas kontsern kahjumiga, mis ulatus 5,8 miljoni euroni). Kontsernil oli 2003. aastal 415 töötajat (2002. aastal: 490) ning seega tuleb kontserni käsitleda suurettevõtjana. |
| --- | --- |

(19)

Kontserni 2003. aasta käive oli 93,2 miljonit eurot (2002. aastal oli käive 83,8 miljonit eurot) ja kasum 3,7 miljonit eurot (2002. aastal töötas kontsern kahjumiga, mis ulatus 5,8 miljoni euroni). Kontsernil oli 2003. aastal 415 töötajat (2002. aastal: 490) ning seega tuleb kontserni käsitleda suurettevõtjana.

| (20) | Emaettevõtjale pandi 2003. aastal alus endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu. Sachsen Zweirad GmbH nimetati ümber Biria GmbH-ks. 2005. aasta aprillis muudeti osaühing Biria GmbH aktsiaseltsiks Biria AG. Biria GmbH 2003. aasta käive oli 55,7 miljonit ja kasum 3,6 miljonit eurot. Biria AG ainuomanik on Mehdi Biria. Emaettevõtja kohta kasutatakse edaspidi nimetust „Biria”. |
| --- | --- |

(20)

Emaettevõtjale pandi 2003. aastal alus endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu. Sachsen Zweirad GmbH nimetati ümber Biria GmbH-ks. 2005. aasta aprillis muudeti osaühing Biria GmbH aktsiaseltsiks Biria AG. Biria GmbH 2003. aasta käive oli 55,7 miljonit ja kasum 3,6 miljonit eurot. Biria AG ainuomanik on Mehdi Biria. Emaettevõtja kohta kasutatakse edaspidi nimetust „Biria”.

| (21) | Kontserni tähtsamad ettevõtjad emaettevõtja kõrval on Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (edaspidi „Bike Systems”) – kõnealune ettevõtja on kontserniga seotud Biria tütarettevõtja Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „BSBG”) kaudu – ja Checker Pig GmbH. |
| --- | --- |

(21)

Kontserni tähtsamad ettevõtjad emaettevõtja kõrval on Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (edaspidi „Bike Systems”) – kõnealune ettevõtja on kontserniga seotud Biria tütarettevõtja Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (edaspidi „BSBG”) kaudu – ja Checker Pig GmbH.

| (22) | Bike Systems asub Nordhauseni linnas Tüüringi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Bike Systemsi käive 6,1 miljonit ja kahjum 0,6 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 157. Bike Systemsis toodetakse jalgrattaid ainult emaettevõtjale BSBG (lepinguline tootmine). BSBG tegeleb jalgrataste turustamisega. |
| --- | --- |

(22)

Bike Systems asub Nordhauseni linnas Tüüringi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Bike Systemsi käive 6,1 miljonit ja kahjum 0,6 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 157. Bike Systemsis toodetakse jalgrattaid ainult emaettevõtjale BSBG (lepinguline tootmine). BSBG tegeleb jalgrataste turustamisega.

| (23) | Checker Pig GmbH asub Dresdenis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Checker Pig GmbH käive 6,9 miljonit ja kahjum 0,4 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 43. |
| --- | --- |

(23)

Checker Pig GmbH asub Dresdenis, Saksi liidumaal, abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. 2003. aastal oli Checker Pig GmbH käive 6,9 miljonit ja kahjum 0,4 miljonit eurot. Ettevõtja töötajate arv oli 43.

| (24) | 7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Biria omandusse jäi kinnisvara, mida ta üürib kontsernile Lone Star kasutamiseks. Vara müüdi hinnaga 11,5 miljonit eurot. Välisekspert arvestas kõnealuse vara turuhinnaks 10,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(24)

7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Biria omandusse jäi kinnisvara, mida ta üürib kontsernile Lone Star kasutamiseks. Vara müüdi hinnaga 11,5 miljonit eurot. Välisekspert arvestas kõnealuse vara turuhinnaks 10,7 miljonit eurot.

| (25) | Saksamaa andmetel toimus vara müük avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Pakkumiskutse avaldati Internetis ja mitmetes trükimeedia väljaannetes. Uue investori osaluse puhul nähti ette mitmesuguseid võimalusi: vara omandamine (ingl asset deal), kogu vara omandamine või osakute ostmine. Lone Star võttis varalised väärtused üle vara omandamise teel (asset deal). |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa andmetel toimus vara müük avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Pakkumiskutse avaldati Internetis ja mitmetes trükimeedia väljaannetes. Uue investori osaluse puhul nähti ette mitmesuguseid võimalusi: vara omandamine (ingl asset deal), kogu vara omandamine või osakute ostmine. Lone Star võttis varalised väärtused üle vara omandamise teel (asset deal).

| (26) | Saksamaa andmetel alustati ettevõtja müümist enne, kui võeti vastu komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Pakkumuste esitamise esimene tähtaeg oli 4. oktoober 2005. |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa andmetel alustati ettevõtja müümist enne, kui võeti vastu komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta. Pakkumuste esitamise esimene tähtaeg oli 4. oktoober 2005.

| (27) | Uue Biria AG praegune õigusjärglane on MB Immobilien Verwaltungs GmbH (edaspidi „MB Immobilien”); Bike Systemsi õigusjärglane on MB System GmbH und Co. KG (edaspidi „MB System”). MB Immobilien on alates 2008. aasta juulist likvideerimisel. |
| --- | --- |

(27)

Uue Biria AG praegune õigusjärglane on MB Immobilien Verwaltungs GmbH (edaspidi „MB Immobilien”); Bike Systemsi õigusjärglane on MB System GmbH und Co. KG (edaspidi „MB System”). MB Immobilien on alates 2008. aasta juulist likvideerimisel.

| (28) | Käesolevas otsuses kasutatakse ettevõtjate, välja arvatud emaettevõtja Biria puhul neid nimetusi, mis neil oli meetmete heakskiitmise ajal. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas otsuses kasutatakse ettevõtjate, välja arvatud emaettevõtja Biria puhul neid nimetusi, mis neil oli meetmete heakskiitmise ajal.

2.2.   Finantsmeetmed

| (29) | Meede 1: 2001. aasta märtsis omandas gbb Beteiligungs-AG (edaspidi „gbb”) Bike Systemsis 2 070 732 euro suuruse passiivse osaluse, mille tähtaeg oli 2010. aasta lõpus. ggb oli toona 100 % ettevõtja DtA-Beteiligungs-Holding tütarettevõtja ning viimane oli omakorda 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. Deutsche Ausgleichsbank on föderaalne arengupank, mis asutati seadusega avalik-õigusliku asutusena. |
| --- | --- |

(29)

Meede 1: 2001. aasta märtsis omandas gbb Beteiligungs-AG (edaspidi „gbb”) Bike Systemsis 2 070 732 euro suuruse passiivse osaluse, mille tähtaeg oli 2010. aasta lõpus. ggb oli toona 100 % ettevõtja DtA-Beteiligungs-Holding tütarettevõtja ning viimane oli omakorda 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. Deutsche Ausgleichsbank on föderaalne arengupank, mis asutati seadusega avalik-õigusliku asutusena.

| (30) | gbb Beteiligungs AG oli juba endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal põllumajandussektorit toetav riigipank. Ühinemislepingu alusel sai pangast 1990. aastal Berliner Genossenschaftsbank, avalik-õiguslik asutus, mille üle teostab järelevalvet Saksamaa Rahandusministeerium. 1991. aastal muudeti panga nime ja sellest sai gbb Beteiligungsholding. 1997. aastal muudeti pank aktsiaseltsiks. Seetõttu ei olnud pank enam riigi valitsuse omandis, vaid sellest sai panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. gbb on oma asutamisest saadik olnud riigiasutuste tugeva mõju all. Kui gbb oli avalik-õiguslik asutus, kontrollis tema tegevust pädev ministeerium ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid riigiasutuste esindajad. Pärast seda, kui gbb muudeti aktsiaseltsiks ja panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtjaks, hakati tema suhtes kohaldama kontrolli, mida teostavad riigiasutused panga Deutsche Ausgleichsbank üle (vt alljärgnevad põhjendused). |
| --- | --- |

(30)

gbb Beteiligungs AG oli juba endise Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal põllumajandussektorit toetav riigipank. Ühinemislepingu alusel sai pangast 1990. aastal Berliner Genossenschaftsbank, avalik-õiguslik asutus, mille üle teostab järelevalvet Saksamaa Rahandusministeerium. 1991. aastal muudeti panga nime ja sellest sai gbb Beteiligungsholding. 1997. aastal muudeti pank aktsiaseltsiks. Seetõttu ei olnud pank enam riigi valitsuse omandis, vaid sellest sai panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja. gbb on oma asutamisest saadik olnud riigiasutuste tugeva mõju all. Kui gbb oli avalik-õiguslik asutus, kontrollis tema tegevust pädev ministeerium ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid riigiasutuste esindajad. Pärast seda, kui gbb muudeti aktsiaseltsiks ja panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtjaks, hakati tema suhtes kohaldama kontrolli, mida teostavad riigiasutused panga Deutsche Ausgleichsbank üle (vt alljärgnevad põhjendused).

| (31) | Avalik-õigusliku asutusena tegutses Deutsche Ausgleichsbank Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all. Lisaks sellele kuulusid tema järelevalvenõukogusse suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed. |
| --- | --- |

(31)

Avalik-õigusliku asutusena tegutses Deutsche Ausgleichsbank Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all. Lisaks sellele kuulusid tema järelevalvenõukogusse suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed.

| (32) | Panka Deutsche Ausgleichsbank käsitleva seaduse paragrahvi 4 lõike 1 kohaselt on panga tegevus piiratud selliste meetmete rahastamisega, millega soodustatakse keskmise suurusega ettevõtjaid ja vabu elukutseid, keskkonnakaitset, sotsiaalpoliitikat ja Teise maailmasõja käigus ümberasustatud isikute integratsiooni. |
| --- | --- |

(32)

Panka Deutsche Ausgleichsbank käsitleva seaduse paragrahvi 4 lõike 1 kohaselt on panga tegevus piiratud selliste meetmete rahastamisega, millega soodustatakse keskmise suurusega ettevõtjaid ja vabu elukutseid, keskkonnakaitset, sotsiaalpoliitikat ja Teise maailmasõja käigus ümberasustatud isikute integratsiooni.

| (33) | Kõnealuse seaduse paragrahvi 4 lõikega 4 on pangale ette nähtud võimalus omandada osalusi muudes ettevõtetes, kui järelevalvenõukogu ja panga üle järelevalvet teostav ministeerium on sellega nõus. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealuse seaduse paragrahvi 4 lõikega 4 on pangale ette nähtud võimalus omandada osalusi muudes ettevõtetes, kui järelevalvenõukogu ja panga üle järelevalvet teostav ministeerium on sellega nõus.

| (34) | Panga osalus Bike Systemsis on ära toodud 2001. ja 2002. aasta aruannetes, sest passiivse osaluse suurus oli 20 % ning seega kehtis selle suhtes aruandluskohustus. 2001. aastal oli gbb-l vähemalt 20 % suurune osalus kokku 18 ettevõttes. |
| --- | --- |

(34)

Panga osalus Bike Systemsis on ära toodud 2001. ja 2002. aasta aruannetes, sest passiivse osaluse suurus oli 20 % ning seega kehtis selle suhtes aruandluskohustus. 2001. aastal oli gbb-l vähemalt 20 % suurune osalus kokku 18 ettevõttes.

| (35) | 2003. aastal ühines Deutsche Ausgleichsbank konkreetse riikliku seaduse alusel pangaga Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”). |
| --- | --- |

(35)

2003. aastal ühines Deutsche Ausgleichsbank konkreetse riikliku seaduse alusel pangaga Kreditanstalt für Wiederaufbau (edaspidi „KfW”).

| (36) | Nii Deutsche Ausgleichsbank kui ka KfW on nn arengupangad, st pangad, mille tegevus on piiratud piirkondlike, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega. Riigiabi juhtumi E10/2000 (9) puhul kiitis Saksamaa heaks otstarbekohased meetmed, mille raames toimuv tegevus oli piiratud konkreetsete mittetulunduslike valdkondadega, sealhulgas keskmise suurusega ettevõtjate toetamise programmide haldamisega. |
| --- | --- |

(36)

Nii Deutsche Ausgleichsbank kui ka KfW on nn arengupangad, st pangad, mille tegevus on piiratud piirkondlike, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega. Riigiabi juhtumi E10/2000 (9) puhul kiitis Saksamaa heaks otstarbekohased meetmed, mille raames toimuv tegevus oli piiratud konkreetsete mittetulunduslike valdkondadega, sealhulgas keskmise suurusega ettevõtjate toetamise programmide haldamisega.

| (37) | Saksamaa väitel anti gbb osalus Bike Systemsis vastavalt turutingimustele ja see ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(37)

Saksamaa väitel anti gbb osalus Bike Systemsis vastavalt turutingimustele ja see ei kujuta endast riigiabi.

| (38) | Meede 2: 20. märtsil 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Sachsen Zweirad GmbH-le antud 5,6 miljoni euro suurusele käibevahendite laenule, mille esialgne tähtaeg oli 2008. aasta lõpus. Tagatis tühistati 2004. aasta jaanuaris ja see asendati Biria GmbH-le antava tagatisega (vt meede 3). Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon (10). |
| --- | --- |

(38)

Meede 2: 20. märtsil 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Sachsen Zweirad GmbH-le antud 5,6 miljoni euro suurusele käibevahendite laenule, mille esialgne tähtaeg oli 2008. aasta lõpus. Tagatis tühistati 2004. aasta jaanuaris ja see asendati Biria GmbH-le antava tagatisega (vt meede 3). Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon (10).

| (39) | Meede 3: 9. detsembril 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud 24 875 000 euro suurustele käibevahendite laenudele, mille ettevõtja võttis käibe kavandatavaks suurendamiseks ja kontserni rahastamispõhimõtete ümberkorraldamiseks. Laenud, mille tähtaeg on 31. detsembril 2011, on järgmised: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 miljonit eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. Tagatis anti eeldusel, et Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatis (meede 2) tühistatakse. Seega hakkas tagatis kehtima alles 5. jaanuaril 2004, Sachsen Zweiradile antud tagatise tühistamise kuupäeval. |
| --- | --- |

(39)

Meede 3: 9. detsembril 2003 võimaldas Saksi liidumaa 80 % tagatise Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud 24 875 000 euro suurustele käibevahendite laenudele, mille ettevõtja võttis käibe kavandatavaks suurendamiseks ja kontserni rahastamispõhimõtete ümberkorraldamiseks. Laenud, mille tähtaeg on 31. detsembril 2011, on järgmised: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 miljonit eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. Tagatis anti Saksi liidumaa tagatisskeemi alusel; nimetatud tagatisskeem on abikava, mille on heaks kiitnud komisjon. Tagatis anti eeldusel, et Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatis (meede 2) tühistatakse. Seega hakkas tagatis kehtima alles 5. jaanuaril 2004, Sachsen Zweiradile antud tagatise tühistamise kuupäeval.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (40) | Ametlik uurimismenetlus algatati seetõttu, et komisjon kahtles Saksamaa väites, mille kohaselt passiivne osalus anti vastavalt turutingimustele. Komisjoni andmetel oli Bike Systems äsja vastu võtnud saneerimiskava maksevõimetusest ülesaamiseks ning ettevõtja tulevikuväljavaated olid seega ebakindlad. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Komisjon kahtles, kas intressimäär oli riski arvesse võttes asjakohane ning kas passiivne osalus vastas turutingimustele. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega puudus komisjonil teave selle kohta, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(40)

Ametlik uurimismenetlus algatati seetõttu, et komisjon kahtles Saksamaa väites, mille kohaselt passiivne osalus anti vastavalt turutingimustele. Komisjoni andmetel oli Bike Systems äsja vastu võtnud saneerimiskava maksevõimetusest ülesaamiseks ning ettevõtja tulevikuväljavaated olid seega ebakindlad. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Komisjon kahtles, kas intressimäär oli riski arvesse võttes asjakohane ning kas passiivne osalus vastas turutingimustele. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega puudus komisjonil teave selle kohta, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud.

| (41) | Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks oli ka komisjoni esialgne järeldus, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le võimaldatud tagatised, mis anti väidetavalt heakskiidetud abikava alusel, ei vastanud abikava tingimustele ja abikava seega nimetatud tagatiste suhtes ei kehti. Komisjon on seisukohal, et tagatiste andmise ajal olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH raskustes. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid lisaks sellele suurettevõtjad, oleks abikava kohaselt tulnud igast antud tagatisest komisjonile teatada. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega oli komisjonil kahtlusi, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud. |
| --- | --- |

(41)

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjuseks oli ka komisjoni esialgne järeldus, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le võimaldatud tagatised, mis anti väidetavalt heakskiidetud abikava alusel, ei vastanud abikava tingimustele ja abikava seega nimetatud tagatiste suhtes ei kehti. Komisjon on seisukohal, et tagatiste andmise ajal olid Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH raskustes. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid lisaks sellele suurettevõtjad, oleks abikava kohaselt tulnud igast antud tagatisest komisjonile teatada. Seoses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite võimaliku rakendamisega oli komisjonil kahtlusi, kas 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused olid täidetud.

IV.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (42) | Komisjonile laekusid märkused ühelt huvitatud isikult, kes ei soovinud oma nime avaldada, samuti ettevõtjatelt Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG ning Vaterland-Werke GmbH & Co. KG. |
| --- | --- |

(42)

Komisjonile laekusid märkused ühelt huvitatud isikult, kes ei soovinud oma nime avaldada, samuti ettevõtjatelt Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG ning Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.

4.1.   Anonüümseks jääda sooviva konkurendi märkused

| (43) | Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta selgitab anonüümseks jääda sooviv konkurent, et Biria AG sai tänu 24,5 miljoni euro suurusele riiklikule tagatisele müüa konkurendi klientidele jalgrattaid tootmiskuludest väiksema hinnaga, ehkki konkurendi asukoht Saksamaal on tootmise seisukohast majanduslikult kõige tõhusam. |
| --- | --- |

(43)

Oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta selgitab anonüümseks jääda sooviv konkurent, et Biria AG sai tänu 24,5 miljoni euro suurusele riiklikule tagatisele müüa konkurendi klientidele jalgrattaid tootmiskuludest väiksema hinnaga, ehkki konkurendi asukoht Saksamaal on tootmise seisukohast majanduslikult kõige tõhusam.

| (44) | Lisaks sellele sai Biria AG 2003. aastal kasumit näidata vaid seetõttu, et pangad loobusid 8,567 miljoni euro suurusest võlanõudest. Järgneval 2004. ja 2005. aastal töötas Biria AG taas kahjumiga. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele sai Biria AG 2003. aastal kasumit näidata vaid seetõttu, et pangad loobusid 8,567 miljoni euro suurusest võlanõudest. Järgneval 2004. ja 2005. aastal töötas Biria AG taas kahjumiga.

| (45) | Konkurent viitab ka sellele, et Biria müüdi kontsernile Lone Stars (asset-deal). Seejuures loobusid Sachsen-LB (Saksi liidumaa maapank) ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft (valdusühing) konkurendi sõnul suurest osast võlanõuetest. Kontsernile Lone Star kuuluv uus Biria GmbH võttis üle kõik Biria AG varalised väärtused. |
| --- | --- |

(45)

Konkurent viitab ka sellele, et Biria müüdi kontsernile Lone Stars (asset-deal). Seejuures loobusid Sachsen-LB (Saksi liidumaa maapank) ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft (valdusühing) konkurendi sõnul suurest osast võlanõuetest. Kontsernile Lone Star kuuluv uus Biria GmbH võttis üle kõik Biria AG varalised väärtused.

4.2.   Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG

| (46) | Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG (edaspidi „Prophete ja Pantherwerke”) osutasid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria saab tänu riigiabile müüa oma tooteid hinnaga, millel ei oleks tavalistes turutingimustes perspektiivi. Mõlemad ettevõtjad on Biria konkurendid ja seega avaldab Biriale antav riigiabi neile otsest mõju. |
| --- | --- |

(46)

Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG (edaspidi „Prophete ja Pantherwerke”) osutasid oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria saab tänu riigiabile müüa oma tooteid hinnaga, millel ei oleks tavalistes turutingimustes perspektiivi. Mõlemad ettevõtjad on Biria konkurendid ja seega avaldab Biriale antav riigiabi neile otsest mõju.

| (47) | Biria kontsern on ligikaudu 700 000 jalgrattaga aastas Saksamaa suurim jalgrattatootja. Biria kontserni ettevõtjad on esindatud jalgrattaturu kahes segmendis – tavatoodete kaubandus ja spetsialiseerunud hulgikaubandus. |
| --- | --- |

(47)

Biria kontsern on ligikaudu 700 000 jalgrattaga aastas Saksamaa suurim jalgrattatootja. Biria kontserni ettevõtjad on esindatud jalgrattaturu kahes segmendis – tavatoodete kaubandus ja spetsialiseerunud hulgikaubandus.

| (48) | Tavatoodete kaubanduse segment hõlmab suuremate jaekaubanduskettide kaudu toimuvat jaekaubandust ning saatekaubandust. Kõnealuses segmendis maksavad jalgrattad harilikult 100–199 eurot. Prophete ja Pantherwerke hinnangul müüakse sellel turul umbes 1,5 miljonit jalgratast ning 650 000 jalgratast müüva Biria turuosa on kõnealuses segmendis ligikaudu 50 %. |
| --- | --- |

(48)

Tavatoodete kaubanduse segment hõlmab suuremate jaekaubanduskettide kaudu toimuvat jaekaubandust ning saatekaubandust. Kõnealuses segmendis maksavad jalgrattad harilikult 100–199 eurot. Prophete ja Pantherwerke hinnangul müüakse sellel turul umbes 1,5 miljonit jalgratast ning 650 000 jalgratast müüva Biria turuosa on kõnealuses segmendis ligikaudu 50 %.

| (49) | Ka spetsialiseerunud hulgikaubanduse segmendis on Biria kontsernil Prophete ja Pantherwerke sõnul juhtiv koht. Selles turusegmendis müüakse 150 000 kuni 200 000 jalgratast. Spetsialiseerunud hulgikaubanduses võivad hinnad ulatuda kuni 400 euroni. Pantherwerke on kõnealuses segmendis Biria vahetu konkurent. |
| --- | --- |

(49)

Ka spetsialiseerunud hulgikaubanduse segmendis on Biria kontsernil Prophete ja Pantherwerke sõnul juhtiv koht. Selles turusegmendis müüakse 150 000 kuni 200 000 jalgratast. Spetsialiseerunud hulgikaubanduses võivad hinnad ulatuda kuni 400 euroni. Pantherwerke on kõnealuses segmendis Biria vahetu konkurent.

| (50) | Prophete ja Pantherwerke on juba aastaid täheldanud, et Biria pakutavad hinnad on pidevalt teiste tootjate hindadest madalamad. Sellist erinevust ei saa majanduslikult põhjendada, sest ehkki Biria kontsern valitseb turgu ja tema ostumaht on suurem, ei ole talle võimaldatud soodsamaid tingimusi. Prophete ja Pantherwerke oletavad, et Biria kontsern on oma madalate müügihindade tõttu töötanud möödunud aastatel märkimisväärse kahjumiga. |
| --- | --- |

(50)

Prophete ja Pantherwerke on juba aastaid täheldanud, et Biria pakutavad hinnad on pidevalt teiste tootjate hindadest madalamad. Sellist erinevust ei saa majanduslikult põhjendada, sest ehkki Biria kontsern valitseb turgu ja tema ostumaht on suurem, ei ole talle võimaldatud soodsamaid tingimusi. Prophete ja Pantherwerke oletavad, et Biria kontsern on oma madalate müügihindade tõttu töötanud möödunud aastatel märkimisväärse kahjumiga.

| (51) | Seoses passiivse osalusega kahtlevad Prophete ja Pantherwerke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(51)

Seoses passiivse osalusega kahtlevad Prophete ja Pantherwerke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.

| (52) | Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Prophete ja Pantherwerke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Prophete ja Pantherwerke on veendunud, et tagatise saanud ettevõtjad olid tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Prophete ja Pantherwerke arvates paljutõotav. |
| --- | --- |

(52)

Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Prophete ja Pantherwerke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Prophete ja Pantherwerke on veendunud, et tagatise saanud ettevõtjad olid tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Prophete ja Pantherwerke arvates paljutõotav.

| (53) | Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil. |
| --- | --- |

(53)

Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.

| (54) | Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Prophete ja Pantherwerke viitavad ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star. |
| --- | --- |

(54)

Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Prophete ja Pantherwerke viitavad ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star.

4.3.   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (55) | Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (edaspidi „Vaterland-Werke”) nendib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria kontsern, mis toodab 700 000 kuni 800 000 jalgratast aastas, on Saksamaa suurim jalgrattatootja. Võrreldava suurusega on ainult MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kes toodab aastas 700 000 jalgratast; teised ettevõtjad toodavad aastas keskeltläbi 250 000 kuni 400 000 jalgratast. |
| --- | --- |

(55)

Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (edaspidi „Vaterland-Werke”) nendib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et Biria kontsern, mis toodab 700 000 kuni 800 000 jalgratast aastas, on Saksamaa suurim jalgrattatootja. Võrreldava suurusega on ainult MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kes toodab aastas 700 000 jalgratast; teised ettevõtjad toodavad aastas keskeltläbi 250 000 kuni 400 000 jalgratast.

| (56) | Vaterland-Werke ja Biria on mõlemad esindatud tavatoodete turusektoris, mis hõlmab ka suuremaid jaekaubanduskette ja saatekaubandusettevõtjaid. Kõnealuses segmendis valitseb tihe konkurents ja Biria on tuntud agressiivse konkurendina, kes müüb oma tooteid tootmiskuludest väiksema hinnaga. Selline käitumine on võimalik ainult välise rahastamisallika olemasolul; Biria puhul on selleks talle antud riigiabi. See ohustab kõikide nende väikeste konkurentide eksistentsi, kes riigiabi ei saa. Ettevõtjale Vaterland-Werke avaldab kirjeldatud olukord eriti tugevat mõju ja oma kasutamata võimsust ei saa ta rakendada teiste tellimuste täitmiseks. Kuna turul valitseb praegu tootmisvõimsuse ülejääk, seaks ühe tootja tootmisvõimsuse suurendamine riiklike subventsioonide abil konkurendid ebasoodsasse olukorda. |
| --- | --- |

(56)

Vaterland-Werke ja Biria on mõlemad esindatud tavatoodete turusektoris, mis hõlmab ka suuremaid jaekaubanduskette ja saatekaubandusettevõtjaid. Kõnealuses segmendis valitseb tihe konkurents ja Biria on tuntud agressiivse konkurendina, kes müüb oma tooteid tootmiskuludest väiksema hinnaga. Selline käitumine on võimalik ainult välise rahastamisallika olemasolul; Biria puhul on selleks talle antud riigiabi. See ohustab kõikide nende väikeste konkurentide eksistentsi, kes riigiabi ei saa. Ettevõtjale Vaterland-Werke avaldab kirjeldatud olukord eriti tugevat mõju ja oma kasutamata võimsust ei saa ta rakendada teiste tellimuste täitmiseks. Kuna turul valitseb praegu tootmisvõimsuse ülejääk, seaks ühe tootja tootmisvõimsuse suurendamine riiklike subventsioonide abil konkurendid ebasoodsasse olukorda.

| (57) | Seoses passiivse osalusega kahtleb Vaterland-Werke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(57)

Seoses passiivse osalusega kahtleb Vaterland-Werke, kas erainvestor oleks sellise osalusega nõustunud, arvestades Bike Systemsi majanduslikku seisundit 2001. aasta märtsis.

| (58) | Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Vaterland-Werke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Tagatise saanud ettevõtjad olid Vaterland-Werke arvates tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Vaterland-Werke arvates paljutõotav. |
| --- | --- |

(58)

Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale 2003. ja 2004. aastal antud tagatisi ei pea Vaterland-Werke Euroopa Liidu riigiabieeskirjadega kokkusobivaks. Tagatise saanud ettevõtjad olid Vaterland-Werke arvates tagatiste andmise ajal raskustes. Uut ettevõtjat Biria tuleb käsitleda kahe eelmise ettevõtja õigusjärglasena. Uue ettevõtja algbilanss ei ole Vaterland-Werke arvates paljutõotav.

| (59) | Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil. |
| --- | --- |

(59)

Eespool nimetatud kahe tagatise andmisega rikuti ühekordse abi põhimõtet, kuna Biria kontserni ettevõtjate majandustegevust oleks olnud võimalik säilitada ainult korduvate riiklike toetuste abil.

| (60) | Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Vaterland-Werke viitab ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star. |
| --- | --- |

(60)

Konkurentidele avalduva ebasoodsa mõju heastamiseks hüvitusmeetmeid võetud ei ole. Samuti ei ole piiratud Biria kontserni tegutsemist turul. Kontserni tegevuspõhimõte on laiendada äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil. Oma veebisaidil on Biria märkinud, et kavatseb 2005. aastal võrreldes 2004. aastaga jalgrataste müüki suurendada ja müüa 850 000 jalgratast. Vaterland-Werke viitab ka pressiteatele, mille kohaselt on Biria AG omanik müünud ettevõtja erakapitali investeerimisfondile Lone Star.

4.4.   Abisaajad

| (61) | Abisaajad edastasid 7. juunil 2010, pärast seda, kui kohus oli esialgse otsuse tühistanud, lisateavet sisaldavad märkused. |
| --- | --- |

(61)

Abisaajad edastasid 7. juunil 2010, pärast seda, kui kohus oli esialgse otsuse tühistanud, lisateavet sisaldavad märkused.

| (62) | Eelkõige leidsid abisaajad, et komisjon peaks meetme 1 (gbb passiivne osalus Bike Systemsis) hindamisel arvesse võtma eestkosteavaldust, mille on teinud Biria GmbH. See Biria GmbH on omaette juriidiline isik ja mitte (endise) Biria AG ja Sachsen-Zweirad GmbH ühinemise kaudu tekkinud ettevõtja, kellest on juttu põhjenduses 20. Bike Systemsi kasuks eestkosteavalduse teinud Biria GmbH on (endise) Biria AG seaduslik eelkäija. |
| --- | --- |

(62)

Eelkõige leidsid abisaajad, et komisjon peaks meetme 1 (gbb passiivne osalus Bike Systemsis) hindamisel arvesse võtma eestkosteavaldust, mille on teinud Biria GmbH. See Biria GmbH on omaette juriidiline isik ja mitte (endise) Biria AG ja Sachsen-Zweirad GmbH ühinemise kaudu tekkinud ettevõtja, kellest on juttu põhjenduses 20. Bike Systemsi kasuks eestkosteavalduse teinud Biria GmbH on (endise) Biria AG seaduslik eelkäija.

V.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (63) | Saksamaa märgib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et tema arvates omandas gbb passiivse osaluse vastavalt turutingimustele. Saksamaa nõustub komisjoniga, et passiivse osalusega kaasneb suurem risk kui hariliku pangalaenuga. Passiivse osaluse tingimused on aga kindlaks määratud 1997. aasta viitemäärade teatist järgides. Kõnealuse teatise kohaselt on viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem. |
| --- | --- |

(63)

Saksamaa märgib oma märkustes ametliku uurimismenetluse algatamise kohta, et tema arvates omandas gbb passiivse osaluse vastavalt turutingimustele. Saksamaa nõustub komisjoniga, et passiivse osalusega kaasneb suurem risk kui hariliku pangalaenuga. Passiivse osaluse tingimused on aga kindlaks määratud 1997. aasta viitemäärade teatist järgides. Kõnealuse teatise kohaselt on viitemäär baasmäär, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades. Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem.

| (64) | Saksamaa andmetel on kõnealuse passiivse osaluse intress 12,25 % (püsiv intressimäär 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %). Seega on kõnealune intress komisjoni kehtestatud viitemäärast (6,33 %) 600 baaspunkti võrra suurem. See tuleneb asjaolust, et gbb võttis arvesse ümberkorraldusjärgus oleva ettevõtja olukorda ning seda, et passiivse osalusega seotud risk oli ettevõtja ümberkorraldamise ja tagatiste puudumise tõttu suurem. Suurema riski tõttu lisati 200 täiendavat baaspunkti. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa andmetel on kõnealuse passiivse osaluse intress 12,25 % (püsiv intressimäär 8,75 % ja kasumist sõltuv intressimäär 3,5 %). Seega on kõnealune intress komisjoni kehtestatud viitemäärast (6,33 %) 600 baaspunkti võrra suurem. See tuleneb asjaolust, et gbb võttis arvesse ümberkorraldusjärgus oleva ettevõtja olukorda ning seda, et passiivse osalusega seotud risk oli ettevõtja ümberkorraldamise ja tagatiste puudumise tõttu suurem. Suurema riski tõttu lisati 200 täiendavat baaspunkti.

| (65) | Passiivse osaluse võimaldamise otsuse aluseks oli prognoos, mille kohaselt ettevõtja käive suureneb 2003. aastal võrreldes 2001. aasta 0,89 miljoni euroga 3,38 miljoni euroni. Seetõttu leiab Saksamaa, et passiivse osaluse puhul kokkulepitud intress 12,25 % kajastab eespool nimetatud riski asjakohaselt. Saksamaa arvates ei oma tähtsust asjaolu, et osa intressimäärast on muutuv, kuna see on passiivse osaluse puhul tavaline ja vastab turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiva investori eesmärkidele. |
| --- | --- |

(65)

Passiivse osaluse võimaldamise otsuse aluseks oli prognoos, mille kohaselt ettevõtja käive suureneb 2003. aastal võrreldes 2001. aasta 0,89 miljoni euroga 3,38 miljoni euroni. Seetõttu leiab Saksamaa, et passiivse osaluse puhul kokkulepitud intress 12,25 % kajastab eespool nimetatud riski asjakohaselt. Saksamaa arvates ei oma tähtsust asjaolu, et osa intressimäärast on muutuv, kuna see on passiivse osaluse puhul tavaline ja vastab turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiva investori eesmärkidele.

| (66) | Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise puhul väidab Saksamaa, et kõnealune ettevõtja ei olnud tagatise andmise ajal raskustes ning ettevõtjal puudusid raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Ettevõtjal oli 2003. aastal (kuni Biriaga liitumiseni 2003. aasta oktoobris) 404 miljoni euro suurune positiivne omakapital ja ta töötas 2,1 miljoni euro suuruse kasumiga. Ettevõtja majanduslik seisund paranes 2003. aastal võrreldes 2001. ja 2002. aastaga tänu 2002. aasta lõpus alustatud konsolideerimisprotsessile ning tänu soodale turuolukorrale. |
| --- | --- |

(66)

Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise puhul väidab Saksamaa, et kõnealune ettevõtja ei olnud tagatise andmise ajal raskustes ning ettevõtjal puudusid raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Ettevõtjal oli 2003. aastal (kuni Biriaga liitumiseni 2003. aasta oktoobris) 404 miljoni euro suurune positiivne omakapital ja ta töötas 2,1 miljoni euro suuruse kasumiga. Ettevõtja majanduslik seisund paranes 2003. aastal võrreldes 2001. ja 2002. aastaga tänu 2002. aasta lõpus alustatud konsolideerimisprotsessile ning tänu soodale turuolukorrale.

| (67) | Ettevõtja likviidsusega seotud olukord oli keeruline, aga mitte tõsine. Puudus oht, et erapangad laenu ei pikenda. Ka kõrged intressimaksed ei oleks põhjustanud likviidsusega seotud probleeme, ehkki komisjon väidab vastupidist. |
| --- | --- |

(67)

Ettevõtja likviidsusega seotud olukord oli keeruline, aga mitte tõsine. Puudus oht, et erapangad laenu ei pikenda. Ka kõrged intressimaksed ei oleks põhjustanud likviidsusega seotud probleeme, ehkki komisjon väidab vastupidist.

| (68) | Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud tagatise kohta märgib Saksamaa, et tagatise andmisel võeti aluseks Biria kontserni uus tegevuskava, mis nägi ette kontserni korralduse ühtlustamise ning hangete, tootmisvastutuse ja turustamise koondamise Biria GmbH-sse. Käibe suurendamiseks vajaliku rahastamise kõrval hõlmas tegevuskava ka kontserni üldrahastamise ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

(68)

Biria GmbH-le (hiljem Biria AG) antud tagatise kohta märgib Saksamaa, et tagatise andmisel võeti aluseks Biria kontserni uus tegevuskava, mis nägi ette kontserni korralduse ühtlustamise ning hangete, tootmisvastutuse ja turustamise koondamise Biria GmbH-sse. Käibe suurendamiseks vajaliku rahastamise kõrval hõlmas tegevuskava ka kontserni üldrahastamise ümberkorraldamist.

| (69) | Saksamaa väitel ei saanud Biria GmbH-d (hiljem Biria AG) käsitleda tagatise andmise ajal raskustes oleva äriühinguna. Sellega seoses tuleks vahet teha vana ja uue Biria AG vahel. Uut ettevõtjat oleks saanud käsitleda raskustes oleva äriühinguna ainult siis, kui ta oleks üle võtnud vana ettevõtja probleemid (juhul kui vana ettevõtja oleks olnud raskustes). Uue Biria AG kohta see ei kehtinud. Uus Biria AG loodi vana Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH ühendamise teel. Sachsen Zweirad GmbH, mida ei saanud mingil juhul pidada raskustes olevaks äriühinguks, oli ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Seetõttu ei saa automaatselt eeldada, et uus Biria AG oli raskustes. Ka siis, kui vana Biria AG oleks tõepoolest olnud raskustes, oleks Sachsen Zweirad GmbH-ga ühinemine tähendanud, et uut Biria AG-d ei saa automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa väitel ei saanud Biria GmbH-d (hiljem Biria AG) käsitleda tagatise andmise ajal raskustes oleva äriühinguna. Sellega seoses tuleks vahet teha vana ja uue Biria AG vahel. Uut ettevõtjat oleks saanud käsitleda raskustes oleva äriühinguna ainult siis, kui ta oleks üle võtnud vana ettevõtja probleemid (juhul kui vana ettevõtja oleks olnud raskustes). Uue Biria AG kohta see ei kehtinud. Uus Biria AG loodi vana Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH ühendamise teel. Sachsen Zweirad GmbH, mida ei saanud mingil juhul pidada raskustes olevaks äriühinguks, oli ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Seetõttu ei saa automaatselt eeldada, et uus Biria AG oli raskustes. Ka siis, kui vana Biria AG oleks tõepoolest olnud raskustes, oleks Sachsen Zweirad GmbH-ga ühinemine tähendanud, et uut Biria AG-d ei saa automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna.

| (70) | Saksamaa viitas ka sellele, et üks erapank loobus ettevõtja rahastamisest panga liitumisest tulenevate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Ülejäänud pangad lõpetasid oma osaluse samal ajal kui nimetatud erapank. Seda ei saa aga käsitleda usalduse kaotamise märgina, sest üks pankadest jätkas kahe eraldiseisva projekti rahastamist. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa viitas ka sellele, et üks erapank loobus ettevõtja rahastamisest panga liitumisest tulenevate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Ülejäänud pangad lõpetasid oma osaluse samal ajal kui nimetatud erapank. Seda ei saa aga käsitleda usalduse kaotamise märgina, sest üks pankadest jätkas kahe eraldiseisva projekti rahastamist.

| (71) | Saksamaa osutas asjaolule, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria AG ühinemise eesmärk ei olnud eirata riigiabi käsitlevaid eeskirju ja pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka, vaid nende ühinemine toimus kontserni uue tegevuskava tulemusena. |
| --- | --- |

(71)

Saksamaa osutas asjaolule, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria AG ühinemise eesmärk ei olnud eirata riigiabi käsitlevaid eeskirju ja pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevate äriühingute hulka, vaid nende ühinemine toimus kontserni uue tegevuskava tulemusena.

| (72) | Anonüümseks jääda sooviva konkurendi esitatud märkuste kohta märkis Saksamaa, et nimetatud konkurendi ja Biria kulustruktuuri käsitlevad arvud ei ole võrreldavad. Konkurendi käive on suurenenud, samas kui Biria kontserni käive on jäänud väiksemaks. Konkurendi maksustamiseelne tulu (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) seevastu vähenes, samas kui Biria kontserni maksustamiseelne tulu jäi samaks. Sellest võib järeldada, et Biria ei müü oma tooteid dumpinguhinnaga ning et konkurendi käitumine hindade valdkonnas on olnud agressiivsem kui Biria kontserni käitumine. |
| --- | --- |

(72)

Anonüümseks jääda sooviva konkurendi esitatud märkuste kohta märkis Saksamaa, et nimetatud konkurendi ja Biria kulustruktuuri käsitlevad arvud ei ole võrreldavad. Konkurendi käive on suurenenud, samas kui Biria kontserni käive on jäänud väiksemaks. Konkurendi maksustamiseelne tulu (tulu enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist) seevastu vähenes, samas kui Biria kontserni maksustamiseelne tulu jäi samaks. Sellest võib järeldada, et Biria ei müü oma tooteid dumpinguhinnaga ning et konkurendi käitumine hindade valdkonnas on olnud agressiivsem kui Biria kontserni käitumine.

| (73) | Konkurent ei ole talle Biria kontserni käitumise tõttu väidetavalt tekitatud majandusliku kahju kohta esitanud tõendeid ega kahju ühtset kirjeldust. Lisaks sellele on tavaline, et turul, millel valitseb konkurents, pakub üks ettevõtja oma tooteid madalama hinnaga kui konkurendid. |
| --- | --- |

(73)

Konkurent ei ole talle Biria kontserni käitumise tõttu väidetavalt tekitatud majandusliku kahju kohta esitanud tõendeid ega kahju ühtset kirjeldust. Lisaks sellele on tavaline, et turul, millel valitseb konkurents, pakub üks ettevõtja oma tooteid madalama hinnaga kui konkurendid.

| (74) | Saksamaa esitas üksikasju tehingu kohta, mille käigus müüdi Biria kontserni varad kontsernile Lone Star ja millele konkurent oma seisukohas viitas, ning samuti erasektori ja riiklike võlausaldajate nõuete rahuldamise kohta. |
| --- | --- |

(74)

Saksamaa esitas üksikasju tehingu kohta, mille käigus müüdi Biria kontserni varad kontsernile Lone Star ja millele konkurent oma seisukohas viitas, ning samuti erasektori ja riiklike võlausaldajate nõuete rahuldamise kohta.

| (75) | Prophete, Pantherwerke ja Vaterland-Werke esitatud märkuste puhul osutas Saksamaa asjaolule, et jalgrattaturg jaguneb kolmeks, mitte kaheks segmendiks, nagu väidavad kõnealused ettevõtjad. Need kolm segmenti hõlmavad spetsialiseerunud kaubandust, saatekaubandust ja selvekaubandust. Saatekaubanduse valdkonnas on Birial tugev positsioon, mis ei ole saavutatud mitte tänu agressiivsele hinnapoliitikale, vaid eelkõige tänu täppisajastatud tarnetele. Selvekaubanduse segmendis on juhtiv tarnija aga MIFA AG ning Biria turuosa jääb alla 10 %. |
| --- | --- |

(75)

Prophete, Pantherwerke ja Vaterland-Werke esitatud märkuste puhul osutas Saksamaa asjaolule, et jalgrattaturg jaguneb kolmeks, mitte kaheks segmendiks, nagu väidavad kõnealused ettevõtjad. Need kolm segmenti hõlmavad spetsialiseerunud kaubandust, saatekaubandust ja selvekaubandust. Saatekaubanduse valdkonnas on Birial tugev positsioon, mis ei ole saavutatud mitte tänu agressiivsele hinnapoliitikale, vaid eelkõige tänu täppisajastatud tarnetele. Selvekaubanduse segmendis on juhtiv tarnija aga MIFA AG ning Biria turuosa jääb alla 10 %.

| (76) | Saksamaa lükkab tagasi Vaterland-Werke väite, mille kohaselt Biria kavatseb laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil, ning osutab menetluse käigus esitatud andmetele. Saksamaa selgitab, et Biria AG tootis 2003. aastal 670 000 jalgratast ning tootmine on sellest ajast saadik vähenenud. |
| --- | --- |

(76)

Saksamaa lükkab tagasi Vaterland-Werke väite, mille kohaselt Biria kavatseb laiendada oma äritegevust agressiivse hinnapoliitika abil, ning osutab menetluse käigus esitatud andmetele. Saksamaa selgitab, et Biria AG tootis 2003. aastal 670 000 jalgratast ning tootmine on sellest ajast saadik vähenenud.

VI.   HINDAMINE

| (77) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise kriteerium täidetud, kui abisaava ettevõtja majandustegevus hõlmab ka liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(77)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on kaubanduse kahjustamise kriteerium täidetud, kui abisaava ettevõtja majandustegevus hõlmab ka liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (78) | Riigiabi olemasolu kontrollimiseks tuvastab komisjon kõigepealt asjaomase ettevõtja. Seejärel uurib ta iga meetme puhul eraldi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud tingimuste olemasolu. Lõpuks arvutatakse välja abielemendi suurus ja uuritakse, kas meede sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(78)

Riigiabi olemasolu kontrollimiseks tuvastab komisjon kõigepealt asjaomase ettevõtja. Seejärel uurib ta iga meetme puhul eraldi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kirjeldatud tingimuste olemasolu. Lõpuks arvutatakse välja abielemendi suurus ja uuritakse, kas meede sobib kokku siseturuga.

6.1.   Abi saanud ettevõtja

| (79) | Abi anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ning Bike Systems (Biria tütarettevõtja). 7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Komisjon nendib, et olemasolevatel andmetel müüdi vara avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Saksamaa esitatud andmete kohaselt hindas ekspert vara väärtuseks 10,7 miljonit eurot. Kontsern Lone Star maksis kõnealuse vara eest 11,5 miljonit eurot, hinna, mis oli eeldatavast hinnast kõrgem. |
| --- | --- |

(79)

Abi anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ning Bike Systems (Biria tütarettevõtja). 7. novembril 2005 müüs Biria suurema osa oma varast kahele kontserni Lone Star ettevõtjale. Kontsern Lone Star on erakapitali investeerimisfond. Komisjon nendib, et olemasolevatel andmetel müüdi vara avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse teel. Saksamaa esitatud andmete kohaselt hindas ekspert vara väärtuseks 10,7 miljonit eurot. Kontsern Lone Star maksis kõnealuse vara eest 11,5 miljonit eurot, hinna, mis oli eeldatavast hinnast kõrgem.

| (80) | Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et tõendid selle kohta, et antud abi oleks kontsernile Lone Star andnud eelise ning kontsern Lone Star oleks seega saanud otse või kaudselt kasu Biriale ja Bike Systemsile antud abist, puuduvad. |
| --- | --- |

(80)

Olemasoleva teabe põhjal järeldab komisjon, et tõendid selle kohta, et antud abi oleks kontsernile Lone Star andnud eelise ning kontsern Lone Star oleks seega saanud otse või kaudselt kasu Biriale ja Bike Systemsile antud abist, puuduvad.

6.2.   Meede 1. Passiivne osalus, mis väidetavalt võimaldati vastavalt turutingimustele

| (81) | gbb omandas passiivse osaluse (meede 1). Saksamaa andmete kohaselt omandas gbb passiivse osaluse omaenda kava raames ja osalus ei hõlma seega riigi vahendeid. Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses mainitud, võtab komisjon teadmiseks, et gbb oli osaluse omandamise ajal 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja ning Deutsche Ausgleichsbank oli 100 % Saksamaa Liitvabariigi omandis. Seega on gbb avalik-õiguslik asutus. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on avalik-õiguslike asutuste vahendid riigi vahendid (11). |
| --- | --- |

(81)

gbb omandas passiivse osaluse (meede 1). Saksamaa andmete kohaselt omandas gbb passiivse osaluse omaenda kava raames ja osalus ei hõlma seega riigi vahendeid. Nagu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses mainitud, võtab komisjon teadmiseks, et gbb oli osaluse omandamise ajal 100 % panga Deutsche Ausgleichsbank tütarettevõtja ning Deutsche Ausgleichsbank oli 100 % Saksamaa Liitvabariigi omandis. Seega on gbb avalik-õiguslik asutus. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on avalik-õiguslike asutuste vahendid riigi vahendid (11).

| (82) | Seetõttu rõhutab komisjon tungivalt, et kõnealune meede on riigiga seostatav. Euroopa Kohus on kohtuasja C-482/99 (Stardust) raames esitanud selle kohta järgmised põhjendused (punktid 53–56):






  „53. | Ei ole vajalik tõestada, et ametiasutused oleksid avalik-õiguslikule asutusele andnud otsese korralduse võtta asjaomaseid abimeetmeid. Esiteks on riigi ja avalik-õiguslike asutuste vahelise tiheda seose tõttu olemas reaalne oht, et nende asutuste kaudu antakse riigiabi läbipaistmatul viisil ja rikkudes aluslepingus sisalduvaid riigiabi eeskirju. |
| --- | --- | --- |

(82)

Seetõttu rõhutab komisjon tungivalt, et kõnealune meede on riigiga seostatav. Euroopa Kohus on kohtuasja C-482/99 (Stardust) raames esitanud selle kohta järgmised põhjendused (punktid 53–56):

„53.

| 54. | Teiseks on kolmandal isikul riigi ja avalik-õigusliku asutuse privilegeeritud suhete tõttu üldiselt väga keeruline tõestada, et konkreetsel juhul võttis asjaomane asutus abimeetmed riigi ametiasutuste korralduse alusel. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Avalik-õiguslikule asutusele võimaldatud abimeetme riigiga seostatavuse saab tuletada mitmetest selle abi andmise konkreetsete asjaolude ja taustaga seotud tõenditest. Selles küsimuses on Euroopa Kohus varem arvestanud asjaolu, et kõnealune asutus ei saanud riigi ametiasutuste nõudmisi arvestamata vaidlusalust otsust teha (vt eelkõige otsus kohtuasjas Van der Kooy jt v. komisjon, punkt 37), või asjaolu, et hoolimata riiki ja avali-õiguslikke asutusi siduvatest organisatsioonilistest elementidest peavad asutused, kelle kaudu abi anti, arvestama Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) antud juhiseid (21. märtsi 1991. aasta otsused kohtuasjades C-303/88: Itaalia v. komisjon, punktid 11 ja 12, ning C-305/89: Itaalia v. komisjon, punktid 13 ja 14). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Selleks et kindlaks teha avalik-õigusliku asutuse võetud abimeetme riigiga seostatavust, on olulised ka muud asjaolud, näiteks avalik-õigusliku asutuse integreeritus riigiasutuste struktuuridesse, tema tegevuse laad ja selle teostamine turul erasektori ettevõtjatega toimuva tavapärase konkurentsi tingimustes, tema õiguslik seisund (st kas tema suhtes kohaldatakse avalikku õigust või üldist äriühinguõigust), asutuse juhtimise üle teostatava riikliku järelevalve intensiivsus või mis tahes muud asjaolud, mis viitavad riigiasutuste osalusele või riigiasutuste osaluse puudumise ebatõenäosusele abimeetme võimaldamise konkreetse juhtumi korral. Arvesse tuleb võtta ka abimeetme mahtu, iseloomu ja meetmega seotud tingimusi.” |
| --- | --- |

56.

| (83) | Käesoleva juhtumi puhul on komisjon tuvastanud asjaolud, mis võimaldavad järeldada, et gbb tehtud otsus on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(83)

Käesoleva juhtumi puhul on komisjon tuvastanud asjaolud, mis võimaldavad järeldada, et gbb tehtud otsus on riigiga seostatav.

| (84) | Saksa riik oli gbb-le usaldanud arengu edendamisega seotud ülesanded ning gbb vastutas näiteks fondi Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland (Ida-Saksamaa Ühendamis- ja Kasvufond) tegevuse eest. Fondi ülesanne oli toetada Ida-Saksamaa keskmise suurusega ettevõtjaid neile omakapitali võimaldamise teel, et tugevdada nende omakapitali baasi. |
| --- | --- |

(84)

Saksa riik oli gbb-le usaldanud arengu edendamisega seotud ülesanded ning gbb vastutas näiteks fondi Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland (Ida-Saksamaa Ühendamis- ja Kasvufond) tegevuse eest. Fondi ülesanne oli toetada Ida-Saksamaa keskmise suurusega ettevõtjaid neile omakapitali võimaldamise teel, et tugevdada nende omakapitali baasi.

| (85) | Teiseks leiab komisjon, et gbb varasemast tegevusajast võib leida viiteid riigi suurele osalusele gbb otsuste tegemisel. Avalik-õigusliku asutusena oli tema tegevus pädeva ministeeriumi kontrolli all ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigiasutuste esindajad. Pärast gbb aktsiaseltsiks muutmist on pädeva ministeeriumi kontrolli all gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank, kelle järelevalvenõukogus annavad tooni riigiasutuste esindajad. |
| --- | --- |

(85)

Teiseks leiab komisjon, et gbb varasemast tegevusajast võib leida viiteid riigi suurele osalusele gbb otsuste tegemisel. Avalik-õigusliku asutusena oli tema tegevus pädeva ministeeriumi kontrolli all ning tema järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigiasutuste esindajad. Pärast gbb aktsiaseltsiks muutmist on pädeva ministeeriumi kontrolli all gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank, kelle järelevalvenõukogus annavad tooni riigiasutuste esindajad.

| (86) | Kolmandaks märgib komisjon, et gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank oli passiivset osalust käsitleva otsuse tegemise ajal avalik-õiguslik asutus, kes tegutses Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all ning kelle järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed. Pangal Deutsche Ausgleichsbank ei ole lubatud omandada osalusi muudes äriühingutes ilma tema üle järelevalvet teostava ministeeriumi ja järelevalvenõukogu eelneva nõusolekuta. Seetõttu on ilmne, et riik kontrollib gbb majandustegevust käsitlevaid otsuseid emaettevõtja kaudu ka pärast gbb juriidilise vormi muutmist avalik-õiguslikust asutusest aktsiaseltsiks. |
| --- | --- |

(86)

Kolmandaks märgib komisjon, et gbb emaettevõtja Deutsche Ausgleichsbank oli passiivset osalust käsitleva otsuse tegemise ajal avalik-õiguslik asutus, kes tegutses Saksamaa Siseministeeriumi järelevalve all ning kelle järelevalvenõukogusse kuulusid suuremalt jaolt riigi ja liidumaade ministeeriumide esindajad ning liidupäeva (Bundestag) liikmed. Pangal Deutsche Ausgleichsbank ei ole lubatud omandada osalusi muudes äriühingutes ilma tema üle järelevalvet teostava ministeeriumi ja järelevalvenõukogu eelneva nõusolekuta. Seetõttu on ilmne, et riik kontrollib gbb majandustegevust käsitlevaid otsuseid emaettevõtja kaudu ka pärast gbb juriidilise vormi muutmist avalik-õiguslikust asutusest aktsiaseltsiks.

| (87) | Neljandaks osutab komisjon asjaolule, et Saksamaa kiitis 2002. aastal seoses riiklike arengupankadega heaks otstarbekohased meetmed (12). Otstarbekohaseid meetmeid kohaldatakse ka panga Deutsche Ausgleichsbank suhtes. Kõnealuste meetmete kohaselt tuleb panga Deutsche Ausgleichsbank tegevust piirata struktuuri-, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega ning tema avalik-õiguslike omanike avaliku sektori ülesandeid tuleb piirata vastavalt riiklikele volitustele. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Deutsche Ausgleichsbank kuulub riigiasutuste hulka ja kogu tema tegevus on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(87)

Neljandaks osutab komisjon asjaolule, et Saksamaa kiitis 2002. aastal seoses riiklike arengupankadega heaks otstarbekohased meetmed (12). Otstarbekohaseid meetmeid kohaldatakse ka panga Deutsche Ausgleichsbank suhtes. Kõnealuste meetmete kohaselt tuleb panga Deutsche Ausgleichsbank tegevust piirata struktuuri-, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste meetmete toetamisega ning tema avalik-õiguslike omanike avaliku sektori ülesandeid tuleb piirata vastavalt riiklikele volitustele. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Deutsche Ausgleichsbank kuulub riigiasutuste hulka ja kogu tema tegevus on riigiga seostatav.

| (88) | Lõpetuseks märgib komisjon, et passiivset osalust saab ilmselt liigitada ülesandeks „keskmise suurusega ettevõtjate rahastamise toetamine” (13). |
| --- | --- |

(88)

Lõpetuseks märgib komisjon, et passiivset osalust saab ilmselt liigitada ülesandeks „keskmise suurusega ettevõtjate rahastamise toetamine” (13).

| (89) | Seetõttu järeldab komisjon, et kõnealune meede on riigiga seostatav. |
| --- | --- |

(89)

Seetõttu järeldab komisjon, et kõnealune meede on riigiga seostatav.

| (90) | Saksamaa käsitluse kohaselt anti gbb-le passiivne osalus ettevõttes Bike Systems (meede 1) vastavalt turutingimustele. Passiivse osalusega kaasneb risk, mis on samaväärne allutatud laenuga kaasneva riskiga ning seega tuleb passiivset osalust käsitleda suure riskiga laenuna. Maksevõimetuse või äriühingu likvideerimise korral makstakse passiivne osalus tagasi alles pärast kõikide teiste kohustuste täitmist. Passiivse osalusega kaasnev risk ületab seega riski, mis kaasneb hariliku investeerimislaenuga; viimane tagatakse tavaliselt panga tingimustel. Turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatav keskmine intressimäär oli meetme andmise ajal 6,33 %. Seetõttu peaks passiivse osaluse eest makstav tasu olema tunduvalt suurem. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa käsitluse kohaselt anti gbb-le passiivne osalus ettevõttes Bike Systems (meede 1) vastavalt turutingimustele. Passiivse osalusega kaasneb risk, mis on samaväärne allutatud laenuga kaasneva riskiga ning seega tuleb passiivset osalust käsitleda suure riskiga laenuna. Maksevõimetuse või äriühingu likvideerimise korral makstakse passiivne osalus tagasi alles pärast kõikide teiste kohustuste täitmist. Passiivse osalusega kaasnev risk ületab seega riski, mis kaasneb hariliku investeerimislaenuga; viimane tagatakse tavaliselt panga tingimustel. Turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatav keskmine intressimäär oli meetme andmise ajal 6,33 %. Seetõttu peaks passiivse osaluse eest makstav tasu olema tunduvalt suurem.

| (91) | Kõnealuse passiivse osaluse puhul lepiti kokku, et tasu püsiv määr on 8,75 % ja kasumist sõltuv määr 3,5 % (14). Kokkulepitud tasumäär ületab seega eespool nimetatud viitemäära. |
| --- | --- |

(91)

Kõnealuse passiivse osaluse puhul lepiti kokku, et tasu püsiv määr on 8,75 % ja kasumist sõltuv määr 3,5 % (14). Kokkulepitud tasumäär ületab seega eespool nimetatud viitemäära.

| (92) | Kõnealuse järelduse puhul eeldatakse, et Bike Systems suudab oma elujõulisuse taastada. Bike Systems oli aga alles äsja saneerimiskava abil maksevõimetusest üle saanud. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt 2001. aasta aruandele töötas ettevõtja endiselt kahjumiga. Ettevõtja omakapital oli endiselt negatiivne, aga varjatud reservide olemasolu tõttu makseraskusi ei tekkinud. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna. |
| --- | --- |

(92)

Kõnealuse järelduse puhul eeldatakse, et Bike Systems suudab oma elujõulisuse taastada. Bike Systems oli aga alles äsja saneerimiskava abil maksevõimetusest üle saanud. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt 2001. aasta aruandele töötas ettevõtja endiselt kahjumiga. Ettevõtja omakapital oli endiselt negatiivne, aga varjatud reservide olemasolu tõttu makseraskusi ei tekkinud. Seetõttu oleks Bike Systemsit tookord tulnud käsitleda raskustes oleva äriühinguna.

| (93) | Seoses eestkosteavaldusega (vt põhjendus 62) märgib komisjon, et esimese otsuse tegemise ajal teave sellise avalduse kohta puudus. Eestkosteavalduse tekst esitati alles kohtumenetluse käigus. |
| --- | --- |

(93)

Seoses eestkosteavaldusega (vt põhjendus 62) märgib komisjon, et esimese otsuse tegemise ajal teave sellise avalduse kohta puudus. Eestkosteavalduse tekst esitati alles kohtumenetluse käigus.

| (94) | 6. märtsil 2001. aastal allkirjastatud eestkosteavalduse kohaselt võtab Biria GmbH passiivse osaluse omandamise teatavaks ning kohustub osaluse kehtivuse ajal juhtima ja rahastama ettevõtjat Bike Systems sellisel viisil, et viimane oleks võimeline täitma passiivsest osalusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(94)

6. märtsil 2001. aastal allkirjastatud eestkosteavalduse kohaselt võtab Biria GmbH passiivse osaluse omandamise teatavaks ning kohustub osaluse kehtivuse ajal juhtima ja rahastama ettevõtjat Bike Systems sellisel viisil, et viimane oleks võimeline täitma passiivsest osalusest tulenevaid kohustusi.

| (95) | Komisjon esitab selle kohta järgmised märkused. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon esitab selle kohta järgmised märkused.

| (96) | Emaettevõtja (eestkostja) finantsvõimekuse kohta on Saksamaa märkinud, et Biria GmbH 2001. aasta käive ei olnud märkimisväärne ning et ettevõtja tegutses pigem kontserni muude ettevõtjate toodete turustajana (15). Ettevõtja finantstulemused (16) ei olnud samuti märkimisväärsed. 1999. aastal oli tema kasum pärast maksude mahaarvamist kõigest 205 000 Saksa marka ning 2000. aastal kandis ettevõtja kahjumit, mille netosumma oli 473 000 Saksa marka. |
| --- | --- |

(96)

Emaettevõtja (eestkostja) finantsvõimekuse kohta on Saksamaa märkinud, et Biria GmbH 2001. aasta käive ei olnud märkimisväärne ning et ettevõtja tegutses pigem kontserni muude ettevõtjate toodete turustajana (15). Ettevõtja finantstulemused (16) ei olnud samuti märkimisväärsed. 1999. aastal oli tema kasum pärast maksude mahaarvamist kõigest 205 000 Saksa marka ning 2000. aastal kandis ettevõtja kahjumit, mille netosumma oli 473 000 Saksa marka.

| (97) | Kahjumi tõttu oli ettevõtja omakapitali ressursid 1999. aastal negatiivsed. 2000. aastal tekkisid uued ressursid, aga seda mitte ettevõtja enda tulemusliku tegevuse, vaid kasumi ülekandmise tõttu tütarettevõtjalt Sachsen Zweirad (17). Komisjon osutab sellele, et eestkosteavalduse tegi mitte sama kontserni tugeva finantsseisundiga ettevõtja, vaid hoopis kehvemas olukorras olev emaettevõtja. |
| --- | --- |

(97)

Kahjumi tõttu oli ettevõtja omakapitali ressursid 1999. aastal negatiivsed. 2000. aastal tekkisid uued ressursid, aga seda mitte ettevõtja enda tulemusliku tegevuse, vaid kasumi ülekandmise tõttu tütarettevõtjalt Sachsen Zweirad (17). Komisjon osutab sellele, et eestkosteavalduse tegi mitte sama kontserni tugeva finantsseisundiga ettevõtja, vaid hoopis kehvemas olukorras olev emaettevõtja.

| (98) | Nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et sõltumata sellest, kas Biria GmbH-d võib ametlikult liigitada raskustes olevaks äriühinguks 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tähenduses, oli ettevõtja võimeline täitma eestkosteavaldusest tulenevaid võimalikke nõudeid seoses üle 2 miljoni euro suuruse passiivse osalusega. Nagu eespool osutatud, tuleb silmas pidada, et 2000. aasta arvestuslik tulu (enne eeskosteavalduse tegemist) põhines tegelikkuses ainult tütarettevõtjalt kasumi ülekandmisel ja mitte ettevõtja enda majandustegevusel ning et ilma kasumi ülekandeta oleks ettevõtja omakapitali ressursid (sealhulgas märgitud kapital ja bilansis sisalduvad muud kapitaliliigid, näiteks reservid või sularahavahendid) olnud negatiivsed. Seetõttu on küsitav, kas Biria GmbH oleks saanud ära hoida Bike Systemsi võimalikku maksevõimetust. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel eestkosteavaldusel ei ole tegelikku majanduslikku väärtust, selle abil ei oleks saanud kompenseerida Bike Systemsi raskusi ning seega ei saa seda käsitada tugeva tagatisena, mille alusel oleks olnud võimalik vähendada tasu, mida oleks passiivse osaluse eest nõudnud erainvestor. |
| --- | --- |

(98)

Nimetatud põhjustel järeldab komisjon, et sõltumata sellest, kas Biria GmbH-d võib ametlikult liigitada raskustes olevaks äriühinguks 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tähenduses, oli ettevõtja võimeline täitma eestkosteavaldusest tulenevaid võimalikke nõudeid seoses üle 2 miljoni euro suuruse passiivse osalusega. Nagu eespool osutatud, tuleb silmas pidada, et 2000. aasta arvestuslik tulu (enne eeskosteavalduse tegemist) põhines tegelikkuses ainult tütarettevõtjalt kasumi ülekandmisel ja mitte ettevõtja enda majandustegevusel ning et ilma kasumi ülekandeta oleks ettevõtja omakapitali ressursid (sealhulgas märgitud kapital ja bilansis sisalduvad muud kapitaliliigid, näiteks reservid või sularahavahendid) olnud negatiivsed. Seetõttu on küsitav, kas Biria GmbH oleks saanud ära hoida Bike Systemsi võimalikku maksevõimetust. Komisjon on seisukohal, et kõnealusel eestkosteavaldusel ei ole tegelikku majanduslikku väärtust, selle abil ei oleks saanud kompenseerida Bike Systemsi raskusi ning seega ei saa seda käsitada tugeva tagatisena, mille alusel oleks olnud võimalik vähendada tasu, mida oleks passiivse osaluse eest nõudnud erainvestor.

| (99) | Komisjon leiab, et tasu suurus ei olnud riski arvesse võttes asjakohane ning passiivne osalus ei vastanud turutingimustele. Kõnealune osalus andis seega Bike Systemsile eelise, mida ettevõtja turul saavutanud ei oleks. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon leiab, et tasu suurus ei olnud riski arvesse võttes asjakohane ning passiivne osalus ei vastanud turutingimustele. Kõnealune osalus andis seega Bike Systemsile eelise, mida ettevõtja turul saavutanud ei oleks.

| (100) | Nii Bike Systemsis kui ka Sachsen Zweirad GmbH-s ja Biria GmbH-s toodetakse jalgrattaid. Kuna jalgratastega kaubitsetakse piiriüleselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(100)

Nii Bike Systemsis kui ka Sachsen Zweirad GmbH-s ja Biria GmbH-s toodetakse jalgrattaid. Kuna jalgratastega kaubitsetakse piiriüleselt, ähvardavad kõnealused meetmed moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikide vahelist kaubandust.

6.3.   Meetmed 2 ja 3: Abi, mis väidetavalt anti heakskiidetud abikava alusel

| (101) | Sachsen Zweirad GmbH-le 5,6 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 2) ja Biriale 24,875 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 3) anti Saksi liidumaa tagatisskeemi (18) alusel. Kõnealuse heakskiidetud abikava kohaselt võib anda tagatise üle 5 miljoni Saksa marga (2,6 miljoni euro) suurustele laenudele, mis antakse heas majanduslikus seisundis äriühingutele uute investeeringute tegemiseks ning erijuhtudel ka investeeringute täiendavaks rahastamiseks ja käibevahendite hankimiseks. Erandjuhtudel võib tagada ka konsolideerimiseks ja ümberkorraldamiseks võetavaid laene. Igast suurettevõtja ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb aga komisjonile eraldi teatada. |
| --- | --- |

(101)

Sachsen Zweirad GmbH-le 5,6 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 2) ja Biriale 24,875 miljoni euro suuruse käibevahendite laenu võtmiseks antud tagatis (meede 3) anti Saksi liidumaa tagatisskeemi (18) alusel. Kõnealuse heakskiidetud abikava kohaselt võib anda tagatise üle 5 miljoni Saksa marga (2,6 miljoni euro) suurustele laenudele, mis antakse heas majanduslikus seisundis äriühingutele uute investeeringute tegemiseks ning erijuhtudel ka investeeringute täiendavaks rahastamiseks ja käibevahendite hankimiseks. Erandjuhtudel võib tagada ka konsolideerimiseks ja ümberkorraldamiseks võetavaid laene. Igast suurettevõtja ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb aga komisjonile eraldi teatada.

| (102) | Saksamaa arvamuse kohaselt järgiti tagatiste andmisel tagatisskeemi tingimusi ja tagatised on seega skeemiga kooskõlas. Saksamaa on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ei olnud tagatiste andmise ajal raskustes. Tagatised anti neile käibevahendite laenu tagamiseks ja see vastab abikava tingimustele. |
| --- | --- |

(102)

Saksamaa arvamuse kohaselt järgiti tagatiste andmisel tagatisskeemi tingimusi ja tagatised on seega skeemiga kooskõlas. Saksamaa on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria ei olnud tagatiste andmise ajal raskustes. Tagatised anti neile käibevahendite laenu tagamiseks ja see vastab abikava tingimustele.

| (103) | Komisjon ei nõustu sellega, et tagatised vastavad abikavale, mille alusel nad väidetavalt anti. Erinevalt Saksamaast on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal 2003. aasta märtsis käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning samuti tuli raskustes oleva äriühinguna käsitleda Biria GmbH-d, kellele võimaldati tagatis 2003. aasta detsembris; komisjoni seisukohta on edaspidi täpsemalt selgitatud. Igast raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb komisjonile eraldi teatada. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon ei nõustu sellega, et tagatised vastavad abikavale, mille alusel nad väidetavalt anti. Erinevalt Saksamaast on komisjon seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal 2003. aasta märtsis käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning samuti tuli raskustes oleva äriühinguna käsitleda Biria GmbH-d, kellele võimaldati tagatis 2003. aasta detsembris; komisjoni seisukohta on edaspidi täpsemalt selgitatud. Igast raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antud tagatisest tuleb komisjonile eraldi teatada.

| (104) | Saksamaa väitel puudusid Sachsen Zweirad GmbH-l raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Komisjon viitab aga asjaolule, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 6 loetletud raskustes oleva äriühingu tavatunnused annavad märku sellest, millal ettevõtjat võib käsitleda raskustes oleva äriühinguna, ning need ei pea kõik olema täidetud. Sachsen Zweirad GmbH tegevuskahjum oli 2001. aastal 1 274 000 ja 2002. aastal 733 000 eurot. Emaettevõtja Biria võttis kahjumi üle vastavalt kasumi-kahjumi ülekandmise lepingule. 2002. aastal vähenes käive võrreldes 2001. aasta käibega. |
| --- | --- |

(104)

Saksamaa väitel puudusid Sachsen Zweirad GmbH-l raskustes olevatele äriühingutele omased tüüpilised tunnused, mida kirjeldatakse 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistes. Komisjon viitab aga asjaolule, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste punktis 6 loetletud raskustes oleva äriühingu tavatunnused annavad märku sellest, millal ettevõtjat võib käsitleda raskustes oleva äriühinguna, ning need ei pea kõik olema täidetud. Sachsen Zweirad GmbH tegevuskahjum oli 2001. aastal 1 274 000 ja 2002. aastal 733 000 eurot. Emaettevõtja Biria võttis kahjumi üle vastavalt kasumi-kahjumi ülekandmise lepingule. 2002. aastal vähenes käive võrreldes 2001. aasta käibega.

| (105) | 2002. aasta tegevusaruandes oli Sachsen Zweirad GmbH sunnitud tunnistama ka likviidsusega seotud probleeme. Tegevusaruandes on selgelt kirjas, et Sachsen Zweirad GmbH likviidsusega seotud olukord on kontserni kaubavarude eelfinantseerimisele ja kontserni laiendamisele tehtud kulutuste tõttu pingeline. Tegevusaruande kohaselt oleks ettevõtja püsimajäämise saanud kindlustada ainult siis, kui pangad oleksid nõustunud olemasolevaid krediidiliine säilitama või ümber korraldama. |
| --- | --- |

(105)

2002. aasta tegevusaruandes oli Sachsen Zweirad GmbH sunnitud tunnistama ka likviidsusega seotud probleeme. Tegevusaruandes on selgelt kirjas, et Sachsen Zweirad GmbH likviidsusega seotud olukord on kontserni kaubavarude eelfinantseerimisele ja kontserni laiendamisele tehtud kulutuste tõttu pingeline. Tegevusaruande kohaselt oleks ettevõtja püsimajäämise saanud kindlustada ainult siis, kui pangad oleksid nõustunud olemasolevaid krediidiliine säilitama või ümber korraldama.

| (106) | Saksamaa käsitluse kohaselt ei olnud kunagi ohtu, et erapangad oleksid keeldunud laenu pikendamast. See ei muuda aga asjaolu, et ohus oli ettevõtja likviidsus. Vastavalt tegevusaruandele oli enamiku laenude järelejäänud tähtaeg lühem kui viis aastat; see ei ole äritegevuse rahastamise seisukohast optimaalne ning suurendab ettevõtjale avalduvaid riske. Lühiajaliste laenudega kaasnesid ka suured intressimaksed (2002. aastal olid need võrreldes 2001. aastaga siiski natuke väiksemad), mis mõjutasid veelgi ettevõtja likviidsust. |
| --- | --- |

(106)

Saksamaa käsitluse kohaselt ei olnud kunagi ohtu, et erapangad oleksid keeldunud laenu pikendamast. See ei muuda aga asjaolu, et ohus oli ettevõtja likviidsus. Vastavalt tegevusaruandele oli enamiku laenude järelejäänud tähtaeg lühem kui viis aastat; see ei ole äritegevuse rahastamise seisukohast optimaalne ning suurendab ettevõtjale avalduvaid riske. Lühiajaliste laenudega kaasnesid ka suured intressimaksed (2002. aastal olid need võrreldes 2001. aastaga siiski natuke väiksemad), mis mõjutasid veelgi ettevõtja likviidsust.

| (107) | Seetõttu järeldab komisjon, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtjatele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti. |
| --- | --- |

(107)

Seetõttu järeldab komisjon, et Sachsen Zweirad GmbH-d tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna iga sellise tagatise andmisel suurettevõtjatele tuleb komisjonile sellest eraldi teatada, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.

| (108) | Biriale pandi alus 1. oktoobril 2003 endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu. |
| --- | --- |

(108)

Biriale pandi alus 1. oktoobril 2003 endise Biria AG ja tütarettevõtja Sachsen Zweirad GmbH ühinemise kaudu.

| (109) | Saksamaa leiab, et Biriat tuleb selgelt eristada endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st, sest ühinemise tulemusel tekkis uus ettevõtja. Selleks et hinnata, kas kõnealune ettevõtja oli tagatise andmise ajal (9. detsembril 2004) raskustes, tuleks aluseks võtta ühinemise teel loodud uue ettevõtja algbilanss. Algbilansist nähtub, et Biria GmbH-d ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa leiab, et Biriat tuleb selgelt eristada endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st, sest ühinemise tulemusel tekkis uus ettevõtja. Selleks et hinnata, kas kõnealune ettevõtja oli tagatise andmise ajal (9. detsembril 2004) raskustes, tuleks aluseks võtta ühinemise teel loodud uue ettevõtja algbilanss. Algbilansist nähtub, et Biria GmbH-d ei saa pidada raskustes olevaks äriühinguks.

| (110) | Komisjon ei nõustu Saksamaa väidetega. Uut ettevõtjat Biria GmbH ei saa vaadelda endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st eraldi, kuna see loodi nimetatud kahe ettevõtja ühinemise teel. Vastasel juhul oleks lihtne majandusüksuste ühendamise või uute ettevõtjate loomise teel pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevateks äriühinguteks. Endine Biria AG töötas 2002. aastal samuti kahjumiga ja tal olid samasugused likviidsusprobleemid nagu ettevõtjal Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH võttis endiselt Biria AG-lt ja Sachsen Zweirad GmbH-lt üle kõik nende võlad ja kohustused. Lisaks sellele kuuluvad Biria GmbH-le endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH varad ning tema tegevusala on sama nagu eelmistel ettevõtjatel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH võttis üle ka endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH raskused. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon ei nõustu Saksamaa väidetega. Uut ettevõtjat Biria GmbH ei saa vaadelda endisest Biria AG-st ja Sachsen Zweirad GmbH-st eraldi, kuna see loodi nimetatud kahe ettevõtja ühinemise teel. Vastasel juhul oleks lihtne majandusüksuste ühendamise või uute ettevõtjate loomise teel pääseda ettevõtja liigitamisest raskustes olevateks äriühinguteks. Endine Biria AG töötas 2002. aastal samuti kahjumiga ja tal olid samasugused likviidsusprobleemid nagu ettevõtjal Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH võttis endiselt Biria AG-lt ja Sachsen Zweirad GmbH-lt üle kõik nende võlad ja kohustused. Lisaks sellele kuuluvad Biria GmbH-le endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH varad ning tema tegevusala on sama nagu eelmistel ettevõtjatel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Biria GmbH võttis üle ka endise Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH raskused.

| (111) | Sachsen Zweirad GmbH oli Saksamaa väitel ettevõtjate ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Sachsen Zweirad GmbH ei olnud raskustes ning seega ei ole põhjust ka uut Biria GmbH-d automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Vastupidiselt Saksamaale on komisjon siiski seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oli raskustes. Seega päris uus Biria GmbH ka Sachsen Zweirad GmbH raskused. |
| --- | --- |

(111)

Sachsen Zweirad GmbH oli Saksamaa väitel ettevõtjate ühinemise ajal majanduslikult domineeriv. Sachsen Zweirad GmbH ei olnud raskustes ning seega ei ole põhjust ka uut Biria GmbH-d automaatselt käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Vastupidiselt Saksamaale on komisjon siiski seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH oli raskustes. Seega päris uus Biria GmbH ka Sachsen Zweirad GmbH raskused.

| (112) | Vastavalt 2003. aasta tegevusaruandele jätkati 2003. aastal Biria kontserni ümberkorraldamist ja –struktureerimist. Sellega tehti algust juba 2002. aastal ning see hõlmas ka kontserni rahastamise ümberkorraldamist. Saksi liidumaa tagatis 24,875 miljoni euro suurusele laenule ajendas Biria kontserni töötama välja uued põhimõtted oma tegevuse rahastamiseks keskmise pikkusega perioodil. Rahastamispõhimõtted nägid ette ka intressimäärade kohandamise ja intressidest tuleneva koormuse vähendamise. |
| --- | --- |

(112)

Vastavalt 2003. aasta tegevusaruandele jätkati 2003. aastal Biria kontserni ümberkorraldamist ja –struktureerimist. Sellega tehti algust juba 2002. aastal ning see hõlmas ka kontserni rahastamise ümberkorraldamist. Saksi liidumaa tagatis 24,875 miljoni euro suurusele laenule ajendas Biria kontserni töötama välja uued põhimõtted oma tegevuse rahastamiseks keskmise pikkusega perioodil. Rahastamispõhimõtted nägid ette ka intressimäärade kohandamise ja intressidest tuleneva koormuse vähendamise.

| (113) | Ümber korraldati ka pankade puul. Kolm panka nõustusid tühistama võlanõudeid 8 567 000 euro ulatuses (see näib olevat märksa rohkem kui 50 % kontserni võlanõuetest), kui kontsern rahuldab ülejäänud nõuded kohe. Järelikult koosneb meetme 3 raames 80 % tagatise saanud laen järgmistest osadest: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks. |
| --- | --- |

(113)

Ümber korraldati ka pankade puul. Kolm panka nõustusid tühistama võlanõudeid 8 567 000 euro ulatuses (see näib olevat märksa rohkem kui 50 % kontserni võlanõuetest), kui kontsern rahuldab ülejäänud nõuded kohe. Järelikult koosneb meetme 3 raames 80 % tagatise saanud laen järgmistest osadest: 8 miljonit eurot käibevahendite laenu tagasimaksmiseks, 7,45 eurot kontokorrentlaenu ja 9,425 miljonit eurot hooajast sõltuvate rahastamisvajaduste katteks.

| (114) | Birial olid tagatise andmise ajal tõsised likviidsusprobleemid ja ettevõtjat võis seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Seda hinnangut kinnitab ka asjaolu, et kolm panka loobusid Biria tegevuse rahastamisest ning olid koguni valmis suurest osast võlanõuetest loobuma, kui ülejäänud nõuded rahuldatakse kohe. See tõendab, et pangad kahtlesid tõsiselt Biria võimes oma võlgadega toime tulla ning Biria kui ettevõtja elujõulisuses. |
| --- | --- |

(114)

Birial olid tagatise andmise ajal tõsised likviidsusprobleemid ja ettevõtjat võis seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Seda hinnangut kinnitab ka asjaolu, et kolm panka loobusid Biria tegevuse rahastamisest ning olid koguni valmis suurest osast võlanõuetest loobuma, kui ülejäänud nõuded rahuldatakse kohe. See tõendab, et pangad kahtlesid tõsiselt Biria võimes oma võlgadega toime tulla ning Biria kui ettevõtja elujõulisuses.

| (115) | Saksamaa väidab vastu, et pangad loobusid rahastamisest ainult neis parasjagu toimuvate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Komisjon nendib, et pangad loobusid tõenäoliselt ligi 50 % võlanõuetest. Isegi juhul, kui pangad loobusid ettevõtja rahastamisest oma tegevuse strateegilise ümberkorraldamise tõttu, annab see siiski märku sellest, et nad ei pidanud laenu täielikku tagasimaksmist tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(115)

Saksamaa väidab vastu, et pangad loobusid rahastamisest ainult neis parasjagu toimuvate strateegiliste ümberkorralduste tõttu. Komisjon nendib, et pangad loobusid tõenäoliselt ligi 50 % võlanõuetest. Isegi juhul, kui pangad loobusid ettevõtja rahastamisest oma tegevuse strateegilise ümberkorraldamise tõttu, annab see siiski märku sellest, et nad ei pidanud laenu täielikku tagasimaksmist tõenäoliseks.

| (116) | Seetõttu järeldab komisjon, et Biriat tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna selliste tagatiste andmisest suurettevõtjatele tuleb komisjonile eraldi teatada ja kuna Biria oli tagatise andmise ajal suurettevõtja, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti. |
| --- | --- |

(116)

Seetõttu järeldab komisjon, et Biriat tuli tagatise andmise ajal käsitleda raskustes oleva äriühinguna ning talle antud tagatist tuleb seega käsitleda ümberkorraldamise tagatisena. Kuna selliste tagatiste andmisest suurettevõtjatele tuleb komisjonile eraldi teatada ja kuna Biria oli tagatise andmise ajal suurettevõtja, ei täidetud tagatise andmisel heakskiidetud abikava tingimusi, ehkki väidetavalt anti tagatis nimetatud abikava alusel, ja seetõttu abikava kõnealuse tagatise suhtes ei kehti.

| (117) | Meetmetena 2 ja 3 esitatud tagatised andis Saksi liidumaa, need eraldati riigi vahenditest ja seega on need riigi tagatised. |
| --- | --- |

(117)

Meetmetena 2 ja 3 esitatud tagatised andis Saksi liidumaa, need eraldati riigi vahenditest ja seega on need riigi tagatised.

| (118) | Riigiabi korral antakse meetmega abisaajale eelis. Komisjon on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le (nüüd Biria AG) antud tagatistega võimaldati neile põhjendamatu eelis. |
| --- | --- |

(118)

Riigiabi korral antakse meetmega abisaajale eelis. Komisjon on seisukohal, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biria GmbH-le (nüüd Biria AG) antud tagatistega võimaldati neile põhjendamatu eelis.

| (119) | Vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (19) (edaspidi „garantiide teatis”) punktis 2.2 ja punkti 3.2 alapunktis d esitatud põhjendustele antakse laenuvõtjale eelis juhul, kui talt ei nõuta tagatise eest turuhinda. Teatavatel juhtudel ei oleks raskustes olev äriühing võimeline leidma finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle ilma riigi tagatiseta laenu andma. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes) (19) (edaspidi „garantiide teatis”) punktis 2.2 ja punkti 3.2 alapunktis d esitatud põhjendustele antakse laenuvõtjale eelis juhul, kui talt ei nõuta tagatise eest turuhinda. Teatavatel juhtudel ei oleks raskustes olev äriühing võimeline leidma finantseerimisasutust, kes oleks valmis talle ilma riigi tagatiseta laenu andma.

| (120) | Käesoleval juhul anti laenutagatised raskustes olevatele äriühingutele, kes ei pidanud maksma käendajale (riik) tagatiste eest turuhinda. |
| --- | --- |

(120)

Käesoleval juhul anti laenutagatised raskustes olevatele äriühingutele, kes ei pidanud maksma käendajale (riik) tagatiste eest turuhinda.

| (121) | Garantiide teatise punktis 3.2 loetleb komisjon neli tingimust, mille täitmise korral võib välistada tagatise vormis antava riigiabi:






  (1) | laenusaaja ei ole finantsraskustes; |
| --- | --- | --- |

(121)

Garantiide teatise punktis 3.2 loetleb komisjon neli tingimust, mille täitmise korral võib välistada tagatise vormis antava riigiabi:

(1)

laenusaaja ei ole finantsraskustes;

| (2) | garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta; |
| --- | --- |

(2)

garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta;

| (3) | garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust; |
| --- | --- |

(3)

garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust;

| (4) | garantii eest on makstud turupõhist hinda. |
| --- | --- |

(4)

garantii eest on makstud turupõhist hinda.

| (122) | Pärast nende tingimuste kohaldamist käesoleva juhtumi suhtes jõudis komisjon järeldusele, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olid tagatiste andmise ajal raskustes olevad äriühingud. |
| --- | --- |

(122)

Pärast nende tingimuste kohaldamist käesoleva juhtumi suhtes jõudis komisjon järeldusele, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olid tagatiste andmise ajal raskustes olevad äriühingud.

| (123) | Tagatiste eest ei makstud preemiaid ja need anti raskustes olevatele äriühingutele laenutagatistena. Ainuüksi asjaolu, et tagatiste eest ei makstud turuhinda, osutab sellele, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale anti meetmete kaudu eelis. Tagatisi, mille eest ei nõuta tavapärast turuhinda, äripangandusturul ei anta. Eriti kehtib see juhul, kui tagatist soovivad raskustes olevad äriühingud, kes ei pruugi olla võimelised laenu tagasi maksma. |
| --- | --- |

(123)

Tagatiste eest ei makstud preemiaid ja need anti raskustes olevatele äriühingutele laenutagatistena. Ainuüksi asjaolu, et tagatiste eest ei makstud turuhinda, osutab sellele, et Sachsen Zweirad GmbH-le ja Biriale anti meetmete kaudu eelis. Tagatisi, mille eest ei nõuta tavapärast turuhinda, äripangandusturul ei anta. Eriti kehtib see juhul, kui tagatist soovivad raskustes olevad äriühingud, kes ei pruugi olla võimelised laenu tagasi maksma.

| (124) | Garantiide teatise alusel võib seega järeldada, et käesoleval juhul on tagatiste puhul tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(124)

Garantiide teatise alusel võib seega järeldada, et käesoleval juhul on tagatiste puhul tegemist riigiabiga.

| (125) | Komisjon leiab, et tagatistega anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (nüüd Biria AG) eelis, sest kumbki ettevõtja ei oleks turul sellist tagatist samadel tingimustel saanud. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon leiab, et tagatistega anti ettevõtjatele Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (nüüd Biria AG) eelis, sest kumbki ettevõtja ei oleks turul sellist tagatist samadel tingimustel saanud.

| (126) | Põhjustel, mida on juba kirjeldatud põhjenduses 100, võivad meede 2 ja 3 moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust. |
| --- | --- |

(126)

Põhjustel, mida on juba kirjeldatud põhjenduses 100, võivad meede 2 ja 3 moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust.

6.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

| (127) | Seetõttu järeldab komisjon, et passiivne osalus ja mõlemad tagatised kujutavad endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast riigiabi ja nende andmisel ei järgitud heakskiidetud abikava. Meetmed 1, 2 ja 3 kujutavad endast uut abi ja neid tuleb vastavalt hinnata. |
| --- | --- |

(127)

Seetõttu järeldab komisjon, et passiivne osalus ja mõlemad tagatised kujutavad endast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohast riigiabi ja nende andmisel ei järgitud heakskiidetud abikava. Meetmed 1, 2 ja 3 kujutavad endast uut abi ja neid tuleb vastavalt hinnata.

6.5.   Abielemendi arvutamine

| (128) | Garantiide teatise punktis 4.1 lähtutakse sellest, et kui üksikgarantii või garantiikava ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega, sisaldab see riigiabi. Seetõttu tuleb välja arvutada abielemendi suurus, et kontrollida, kas abi sobib konkreetseid riigiabi erandeid arvesse võttes kokku siseturuga. Enne abi kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema abielemendi suuruse. |
| --- | --- |

(128)

Garantiide teatise punktis 4.1 lähtutakse sellest, et kui üksikgarantii või garantiikava ei sobi kokku turumajandusliku investeerimise põhimõtetega, sisaldab see riigiabi. Seetõttu tuleb välja arvutada abielemendi suurus, et kontrollida, kas abi sobib konkreetseid riigiabi erandeid arvesse võttes kokku siseturuga. Enne abi kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema abielemendi suuruse.

| (129) | Komisjon on garantiide teatises kindlaks määranud abielemendi arvutamise üldpõhimõtted. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon on garantiide teatises kindlaks määranud abielemendi arvutamise üldpõhimõtted.

| (130) | Komisjoni arvates võib juhul, kui abisaaja ei ole võimeline omal jõul saavutama juurdepääsu finantsturgudele, riigi tagatise abielement olla põhimõtteliselt sama suur kui kõnealuse tagatisega kaetava laenu kogusumma (vt garantiide teatise punkt 2.2 ja punkti 4.2 alapunkt a). |
| --- | --- |

(130)

Komisjoni arvates võib juhul, kui abisaaja ei ole võimeline omal jõul saavutama juurdepääsu finantsturgudele, riigi tagatise abielement olla põhimõtteliselt sama suur kui kõnealuse tagatisega kaetava laenu kogusumma (vt garantiide teatise punkt 2.2 ja punkti 4.2 alapunkt a).

| (131) | Abielemendi arvutamise eeskirjad on sätestatud garantiide teatise punktides 4.1 (üldosa), 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja 4.4 (abielement garantiikavades). Komisjon kohaldab neid eeskirju käesoleva juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(131)

Abielemendi arvutamise eeskirjad on sätestatud garantiide teatise punktides 4.1 (üldosa), 4.2 (abielement üksikgarantiides) ja 4.4 (abielement garantiikavades). Komisjon kohaldab neid eeskirju käesoleva juhtumi suhtes.

| (132) | Vastavalt garantiide teatise punktile 4.2 tuleb juhul, kui tagatise turuhind võrdluseks puudub, võrrelda omavahel tagatisega ja tagatiseta laenu rahastamise kogukulusid turul (st samalaadse tagatiseta laenu intressimäära tuleb võrrelda riigi tagatisega laenu intressimääraga, võttes arvesse ka tagatise eest makstud hinda). |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt garantiide teatise punktile 4.2 tuleb juhul, kui tagatise turuhind võrdluseks puudub, võrrelda omavahel tagatisega ja tagatiseta laenu rahastamise kogukulusid turul (st samalaadse tagatiseta laenu intressimäära tuleb võrrelda riigi tagatisega laenu intressimääraga, võttes arvesse ka tagatise eest makstud hinda).

| (133) | Turule omast intressimäära ei ole sageli võimalik võrdluseks kasutada. Seetõttu on komisjon oma viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit käsitlevates teatistes töötanud välja meetodi, mida saab garantiide teatise punktis 4.2 osutatud põhjustel kasutada turule omase intressimäära asendajana. |
| --- | --- |

(133)

Turule omast intressimäära ei ole sageli võimalik võrdluseks kasutada. Seetõttu on komisjon oma viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit käsitlevates teatistes töötanud välja meetodi, mida saab garantiide teatise punktis 4.2 osutatud põhjustel kasutada turule omase intressimäära asendajana.

| (134) | 1997. aasta viitemäärade teatise kohaselt määrab komisjon kindlaks sellised viitemäärad, mis kajastavad turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatavat keskmist intressimäära. Lisaks sellele osutatakse 1997. aasta viitemäärade teatises sellele, et kõnealused viitemäärad on baasmäärad, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes olev äriühing või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem. 1997. aasta viitemäärade teatises ei selgitata, kas riskipreemiaid võib eri riskide arvesse võtmiseks üksteisega liita. Riskipreemiate liitmine ei ole välistatud, ent komisjon peab oma otsuses eri riskipreemiate liitmiseks kasutatud meetodit õigustama, tuginedes finantsturgudel kohaldatavate meetodite analüüsile (20). |
| --- | --- |

(134)

1997. aasta viitemäärade teatise kohaselt määrab komisjon kindlaks sellised viitemäärad, mis kajastavad turul keskmise ja pika tähtajaga hariliku tagatisega laenude suhtes kohaldatavat keskmist intressimäära. Lisaks sellele osutatakse 1997. aasta viitemäärade teatises sellele, et kõnealused viitemäärad on baasmäärad, mida võib suurendada erilise riskiga olukordades (näiteks raskustes olev äriühing või pankade poolt harilikult nõutava tagatise puudumine). Sellistel juhtudel võib preemia olla 400 baaspunkti ja rohkem. 1997. aasta viitemäärade teatises ei selgitata, kas riskipreemiaid võib eri riskide arvesse võtmiseks üksteisega liita. Riskipreemiate liitmine ei ole välistatud, ent komisjon peab oma otsuses eri riskipreemiate liitmiseks kasutatud meetodit õigustama, tuginedes finantsturgudel kohaldatavate meetodite analüüsile (20).

| (135) | Deloitte &Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH tegi 2004. aastal Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi jaoks uuringu (edaspidi „uuring”). Uuringu (21) raames tehti empiiriliste vaatluste abil muu hulgas kindlaks riskipreemiad, mida kohaldati turul eri riskikategooria ettevõtjate ja erisuguse tagatisega tehingute suhtes. Uuringust nähtub selgelt, et eri riskitegurite (laenuvõtja krediidivõimelisus, tagatised) kombinatsioon kajastub baasmäärale liidetavates täiendavates baaspunktides. |
| --- | --- |

(135)

Deloitte &Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH tegi 2004. aastal Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi jaoks uuringu (edaspidi „uuring”). Uuringu (21) raames tehti empiiriliste vaatluste abil muu hulgas kindlaks riskipreemiad, mida kohaldati turul eri riskikategooria ettevõtjate ja erisuguse tagatisega tehingute suhtes. Uuringust nähtub selgelt, et eri riskitegurite (laenuvõtja krediidivõimelisus, tagatised) kombinatsioon kajastub baasmäärale liidetavates täiendavates baaspunktides.

| (136) | Uuringu põhjal viimistles komisjon oma teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (22) (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) veelgi laenude abielemendi arvutamise meetodit. 2008. aasta viitemäärade teatises kajastub ka uuringu tulemus: baasmäärale liidetakse vastavalt ettevõtja krediidivõimelisusele ja pakutavatele tagatistele täiendavaid baaspunkte. |
| --- | --- |

(136)

Uuringu põhjal viimistles komisjon oma teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (22) (edaspidi „2008. aasta viitemäärade teatis”) veelgi laenude abielemendi arvutamise meetodit. 2008. aasta viitemäärade teatises kajastub ka uuringu tulemus: baasmäärale liidetakse vastavalt ettevõtja krediidivõimelisusele ja pakutavatele tagatistele täiendavaid baaspunkte.

| (137) | Komisjon on ka seisukohal, et hinnatavate meetmete abielemendi kindlakstegemine on seotud riigiabi mõistega. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on väljaspool kahtlust, et küsimusele, kas abi puhul on tegemist riigiabiga aluslepingu tähenduses, tuleb vastata objektiivsete asjaolude põhjal, mida hinnatakse komisjoni otsuse vastuvõtmise ajal (23). |
| --- | --- |

(137)

Komisjon on ka seisukohal, et hinnatavate meetmete abielemendi kindlakstegemine on seotud riigiabi mõistega. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on väljaspool kahtlust, et küsimusele, kas abi puhul on tegemist riigiabiga aluslepingu tähenduses, tuleb vastata objektiivsete asjaolude põhjal, mida hinnatakse komisjoni otsuse vastuvõtmise ajal (23).

| (138) | Seega järeldab komisjon, et 2008. aasta viitemäärade teatis on abielemendi arvutamise asjakohane alus. Järgnevalt hindab komisjon kõnealuse teatise põhjal asjaomaste meetmete abielementi. |
| --- | --- |

(138)

Seega järeldab komisjon, et 2008. aasta viitemäärade teatis on abielemendi arvutamise asjakohane alus. Järgnevalt hindab komisjon kõnealuse teatise põhjal asjaomaste meetmete abielementi.

| (139) | Passiivse osaluse abielemendina võib komisjoni arvates käsitleda erinevust tasu vahel, mida Bike Systems oleks pidanud passiivse osaluse eest maksma turul ja tasu vahel, mida ta tegelikult maksis. Kuna Bike Systems oli passiivse osaluse andmise ajal raskustes ning osalusega kaasnev risk oli suur, võib passiivse osaluse abielement ulatuda 100 %-ni, sest turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv investor ei oleks sellist osalust tõenäoliselt omandanud (24). |
| --- | --- |

(139)

Passiivse osaluse abielemendina võib komisjoni arvates käsitleda erinevust tasu vahel, mida Bike Systems oleks pidanud passiivse osaluse eest maksma turul ja tasu vahel, mida ta tegelikult maksis. Kuna Bike Systems oli passiivse osaluse andmise ajal raskustes ning osalusega kaasnev risk oli suur, võib passiivse osaluse abielement ulatuda 100 %-ni, sest turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv investor ei oleks sellist osalust tõenäoliselt omandanud (24).

| (140) | Komisjoni arvates ei ole passiivne osalus laen, ent seda võib võrrelda eriti suure riskiteguriga laenuga, kuna laenuvõtja maksevõimetuse korral käsitletakse seda alles kõigi teiste nõuete, sealhulgas allutatud laenude järel. |
| --- | --- |

(140)

Komisjoni arvates ei ole passiivne osalus laen, ent seda võib võrrelda eriti suure riskiteguriga laenuga, kuna laenuvõtja maksevõimetuse korral käsitletakse seda alles kõigi teiste nõuete, sealhulgas allutatud laenude järel.

| (141) | Vastavalt põhjendusele 92 pidi äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord olema komisjoni arvates ebakindel. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt põhjendusele 92 oleks ettevõtjat tulnud seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. Lisaks sellele, et passiivne osalus ei olnud asjakohaselt tagatud, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski. Komisjoni arvates tuleb viimati nimetatud asjaolu käsitada lisaks piisava tagatise puudumisele täiendava riskitegurina, kuna ebapiisav tagatis suurendab ohtu, et laenuvõtja maksevõimetuse korral ei ole tagatiste realiseerimise raames mõne võlausaldaja nõuet võimalik otseselt rahuldada, ning nõude teisejärgulisus tähendab, et võlausaldaja nõuded rahuldatakse laenuvõtja maksevõimetuse korral alles pärast teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist, mis tähendab, et sageli ei saa kõnealune võlausaldaja oma panust üldse tagasi. |
| --- | --- |

(141)

Vastavalt põhjendusele 92 pidi äsja saneerimismenetluse lõpetanud Bike Systemsi olukord olema komisjoni arvates ebakindel. Ettevõtja tulevikuväljavaated olid ebakindlad, sest tema tegevuse ümberkorraldamine oli toimunud ainult piiratud ulatuses. Vastavalt põhjendusele 92 oleks ettevõtjat tulnud seega käsitleda raskustes oleva äriühinguna. Lisaks ei olnud passiivne osalus tagatud ning see suurendas nõude rahuldamata jätmise riski. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. Lisaks sellele, et passiivne osalus ei olnud asjakohaselt tagatud, käsitletakse seda laenuvõtja maksevõimetuse korral ka teisejärgulisena kõikide muude laenude järel, ning see suurendab veelgi nõude rahuldamata jätmise riski. Komisjoni arvates tuleb viimati nimetatud asjaolu käsitada lisaks piisava tagatise puudumisele täiendava riskitegurina, kuna ebapiisav tagatis suurendab ohtu, et laenuvõtja maksevõimetuse korral ei ole tagatiste realiseerimise raames mõne võlausaldaja nõuet võimalik otseselt rahuldada, ning nõude teisejärgulisus tähendab, et võlausaldaja nõuded rahuldatakse laenuvõtja maksevõimetuse korral alles pärast teiste võlausaldajate nõuete rahuldamist, mis tähendab, et sageli ei saa kõnealune võlausaldaja oma panust üldse tagasi.

| (142) | Komisjoni arvates tuleb Bike Systems, kes oli meetme võimaldamise ajal raskustes, paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. 2008. aasta viitemäärade teatises on sätestatud, et kõnealusesse väikeste tagatistega reitingukategooriasse kuuluvate ettevõtjate suhtes võib riigiabi välistamiseks olla tarvis kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjon leiab, et pidades silmas piisavate tagatiste puudumist ja passiivse osaluse teisejärgulisust, on 1 000 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine õigustatud. |
| --- | --- |

(142)

Komisjoni arvates tuleb Bike Systems, kes oli meetme võimaldamise ajal raskustes, paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. 2008. aasta viitemäärade teatises on sätestatud, et kõnealusesse väikeste tagatistega reitingukategooriasse kuuluvate ettevõtjate suhtes võib riigiabi välistamiseks olla tarvis kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjon leiab, et pidades silmas piisavate tagatiste puudumist ja passiivse osaluse teisejärgulisust, on 1 000 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine õigustatud.

| (143) | Seega vastab passiivse osaluse abielemendi suurus viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja passiivse osaluse eest makstud tasu vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(143)

Seega vastab passiivse osaluse abielemendi suurus viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja passiivse osaluse eest makstud tasu vahelisele erinevusele.

| (144) | Abielemendi arvutamisel saab muutuvat 3,5 % suurust tasu komisjoni arvates arvestada vaid osaliselt, kuna see on kasumist sõltuv. Ettevõtja oli raskustes ja tema kasumiväljavaated ebakindlad. Seetõttu peab komisjon õigustatuks võtta muutuvast tasumäärast arvesse ainult pool, st 1,75 %. Abielemendi arvestamisel tuleks tegeliku tasuna arvesse võtta 8,75 % püsivat määra ja poolt 3,5 % muutuvast määrast – kokku 10,5 %. Abielement vastab niisiis ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt 10,5 % suuruse tasu vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(144)

Abielemendi arvutamisel saab muutuvat 3,5 % suurust tasu komisjoni arvates arvestada vaid osaliselt, kuna see on kasumist sõltuv. Ettevõtja oli raskustes ja tema kasumiväljavaated ebakindlad. Seetõttu peab komisjon õigustatuks võtta muutuvast tasumäärast arvesse ainult pool, st 1,75 %. Abielemendi arvestamisel tuleks tegeliku tasuna arvesse võtta 8,75 % püsivat määra ja poolt 3,5 % muutuvast määrast – kokku 10,5 %. Abielement vastab niisiis ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt 10,5 % suuruse tasu vahelisele erinevusele.

| (145) | Tänu meetmete 2 ja 3 raames antud tagatistele said Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oma laenud turutingimustest soodsamatel finantstingimustel. Meetmete 2 ja 3 raames saadud tagatiste abielement vastab erinevusele intressi vahel, mida Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oleksid pidanud laenu eest maksma turul (st tagatiseta laen) ja intressi vahel, mida nad tagatisega laenu eest tegelikult maksid. See erinevus peaks vastama preemiale, mida turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv käendaja oleks tagatise eest nõudnud. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid tagatiste ja nendega seotud laenude saamise ajal raskustes, võib tagatiste abielement ulatuda 100 %-ni, sest ükski rahastaja ei oleks laene ilma tagatiseta andnud (25). |
| --- | --- |

(145)

Tänu meetmete 2 ja 3 raames antud tagatistele said Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oma laenud turutingimustest soodsamatel finantstingimustel. Meetmete 2 ja 3 raames saadud tagatiste abielement vastab erinevusele intressi vahel, mida Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH oleksid pidanud laenu eest maksma turul (st tagatiseta laen) ja intressi vahel, mida nad tagatisega laenu eest tegelikult maksid. See erinevus peaks vastama preemiale, mida turumajandusliku investeerimise põhimõtet järgiv käendaja oleks tagatise eest nõudnud. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid tagatiste ja nendega seotud laenude saamise ajal raskustes, võib tagatiste abielement ulatuda 100 %-ni, sest ükski rahastaja ei oleks laene ilma tagatiseta andnud (25).

| (146) | Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu ja tagatisega oli komisjoni arvates seotud lisarisk, kuna ettevõtja pakkus omalt poolt vaid väga väikese garantii. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu tagatis oli garanteeritud üksnes kontserni ettevõtjate sellise käendusega, mille puhul saab käendaja vastu esitada nõude ilma võlgniku vastu hagi esitamata. Sellise käenduse majanduslik väärtus on väga väike. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. |
| --- | --- |

(146)

Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu ja tagatisega oli komisjoni arvates seotud lisarisk, kuna ettevõtja pakkus omalt poolt vaid väga väikese garantii. Sachsen Zweirad GmbH-le antud laenu tagatis oli garanteeritud üksnes kontserni ettevõtjate sellise käendusega, mille puhul saab käendaja vastu esitada nõude ilma võlgniku vastu hagi esitamata. Sellise käenduse majanduslik väärtus on väga väike. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tagatist tuleb käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena.

| (147) | Seoses Biria GmbH-le antud laenu ja tagatisega tuleb märkida, et Biria GmbH pakutud garantii majanduslik väärtus oli suurem kui see oli Sachsen Zweirad GmbH pakutud garantii puhul. Sellegipoolest oli see harilikult nõutavast garantiist väiksem. Biria GmbH-le antud tagatis on garanteeritud Bike Systemsi varal põhineva 15 miljoni euro suuruse esmajärgulise hüpoteegivõlaga. Kõnealune hüpoteegivõlg on aga siiski teisejärguline ühe teise, 2 miljoni euro suuruse laenu suhtes. Esmajärgulise hüpoteegivõlaga tagati seega vaid veidi üle 50 % kogu laenusummast. Selle kohta, kui suur oleks hüpoteegivõla nõuetekohane likvideerimisväärtus, andmed paraku puuduvad. Muud garantiid – hüpoteegivõlad, nõuete loovutamine, kontserni ettevõtjate omanduses olevate kaupade tagatisomandamine ja Biria GmbH omaniku selline käendus, mille puhul saab käendaja vastu esindada nõude ilma võlgniku vastu hagi esindamata – olid väikse majandusliku väärtusega. Hoolimata pakutud garantiidest tuleb tagatist komisjoni arvates käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena. |
| --- | --- |

(147)

Seoses Biria GmbH-le antud laenu ja tagatisega tuleb märkida, et Biria GmbH pakutud garantii majanduslik väärtus oli suurem kui see oli Sachsen Zweirad GmbH pakutud garantii puhul. Sellegipoolest oli see harilikult nõutavast garantiist väiksem. Biria GmbH-le antud tagatis on garanteeritud Bike Systemsi varal põhineva 15 miljoni euro suuruse esmajärgulise hüpoteegivõlaga. Kõnealune hüpoteegivõlg on aga siiski teisejärguline ühe teise, 2 miljoni euro suuruse laenu suhtes. Esmajärgulise hüpoteegivõlaga tagati seega vaid veidi üle 50 % kogu laenusummast. Selle kohta, kui suur oleks hüpoteegivõla nõuetekohane likvideerimisväärtus, andmed paraku puuduvad. Muud garantiid – hüpoteegivõlad, nõuete loovutamine, kontserni ettevõtjate omanduses olevate kaupade tagatisomandamine ja Biria GmbH omaniku selline käendus, mille puhul saab käendaja vastu esindada nõude ilma võlgniku vastu hagi esindamata – olid väikse majandusliku väärtusega. Hoolimata pakutud garantiidest tuleb tagatist komisjoni arvates käsitada 2008. aasta viitemäärade teatise tähenduses väiksena.

| (148) | Nagu eespool selgitatud, olid Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH tagatiste andmise ajal raskustes ning seetõttu tuleb nad paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele võidakse kõnealuses reitingukategoorias riigiabi välistamiseks väikeste tagatiste korral kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjoni arvates on Sachsen Zweirad GmbH puhul väikeste tagatiste tõttu õigustatud 800 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine. Biria GmbH tagatised olid veidi suuremad. Seetõttu on õigustatud 700 baaspunkti suurune marginaal. Mõlema ettevõtja puhul kohaldatav väiksem marginaal võrreldes passiivse osaluse suhtes kohaldatava marginaaliga tuleneb passiivse osaluse teisejärgulisusest. |
| --- | --- |

(148)

Nagu eespool selgitatud, olid Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH tagatiste andmise ajal raskustes ning seetõttu tuleb nad paigutada reitingukategooriasse „nõrk”. Vastavalt 2008. aasta viitemäärade teatisele võidakse kõnealuses reitingukategoorias riigiabi välistamiseks väikeste tagatiste korral kohaldada kuni 1 000 baaspunkti suurust marginaali. Komisjoni arvates on Sachsen Zweirad GmbH puhul väikeste tagatiste tõttu õigustatud 800 baaspunkti suuruse marginaali kohaldamine. Biria GmbH tagatised olid veidi suuremad. Seetõttu on õigustatud 700 baaspunkti suurune marginaal. Mõlema ettevõtja puhul kohaldatav väiksem marginaal võrreldes passiivse osaluse suhtes kohaldatava marginaaliga tuleneb passiivse osaluse teisejärgulisusest.

| (149) | Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise (meede 2) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 800 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(149)

Sachsen Zweirad GmbH-le antud tagatise (meede 2) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 800 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.

| (150) | Biria GmbH-le antud tagatise (meede 3) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 700 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

(150)

Biria GmbH-le antud tagatise (meede 3) abielemendi suurus vastab viitemäära pluss 700 baaspunkti ja tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.

6.6.   ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigete 2 ja 3 kohased erandid

| (151) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 107 lõikele 1 vastavad riigiabi andmist käsitleva üldise keelu erandid. |
| --- | --- |

(151)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud artikli 107 lõikele 1 vastavad riigiabi andmist käsitleva üldise keelu erandid.

| (152) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeetmed ei kujuta endast sotsiaalabi ja neid ei võimaldata üksiktarbijale; nendega ei korvata loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning nendega ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(152)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeetmed ei kujuta endast sotsiaalabi ja neid ei võimaldata üksiktarbijale; nendega ei korvata loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ning nendega ei anta abi Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele.

| (153) | Kohaldada ei saa ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandeid. Viimased seonduvad ühist huvi pakkuvate tähtsate projektide ning kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise toetamisega. |
| --- | --- |

(153)

Kohaldada ei saa ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides b ja d sätestatud erandeid. Viimased seonduvad ühist huvi pakkuvate tähtsate projektide ning kultuuri ja kultuuripärandi säilitamise toetamisega.

| (154) | Seega jäävad järele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid ning ühenduse suunistes sätestatud asjaomased erandid. |
| --- | --- |

(154)

Seega jäävad järele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktides a ja c sätestatud erandid ning ühenduse suunistes sätestatud asjaomased erandid.

| (155) | Komisjon märgib kõigepealt, et Bike Systems asub abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a ning vastab seega ühele regionaalabi saamise tingimusele. Saksamaa ei ole hoolimata komisjoni poolt ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlustest siiski esitanud teavet, mis tõendaks, et täidetud on regionaalabi andmiseks vajalikud tingimused, nagu need on sätestatud piirkondliku riigiabi andmise juhendis (26). |
| --- | --- |

(155)

Komisjon märgib kõigepealt, et Bike Systems asub abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a ning vastab seega ühele regionaalabi saamise tingimusele. Saksamaa ei ole hoolimata komisjoni poolt ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendatud kahtlustest siiski esitanud teavet, mis tõendaks, et täidetud on regionaalabi andmiseks vajalikud tingimused, nagu need on sätestatud piirkondliku riigiabi andmise juhendis (26).

| (156) | Ühenduse suunistes on kirjeldatud ka teisi erandeid. Kuna abi anti 2001. aasta märtsis, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid. Komisjonil puudub teave selle kohta, et abi saab kõnealuste suuniste põhjal käsitleda ELi toimimise lepinguga kokkusobivana. Ümberkorraldusabi andmine sõltub 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt tulemusliku ümberkorralduskava rakendamisest, kusjuures vältida tuleb konkurentsi moonutamist ning abi tuleb piirata miinimumiga. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt need tingimused oleksid täidetud. Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(156)

Ühenduse suunistes on kirjeldatud ka teisi erandeid. Kuna abi anti 2001. aasta märtsis, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid. Komisjonil puudub teave selle kohta, et abi saab kõnealuste suuniste põhjal käsitleda ELi toimimise lepinguga kokkusobivana. Ümberkorraldusabi andmine sõltub 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt tulemusliku ümberkorralduskava rakendamisest, kusjuures vältida tuleb konkurentsi moonutamist ning abi tuleb piirata miinimumiga. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt need tingimused oleksid täidetud. Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud.

| (157) | Lisaks ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada teisi suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meede ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada teisi suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meede ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi.

| (158) | Komisjon märgib, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH asuvad abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. Kõnealuses punktis sätestatud erandid ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c esitatud piirkondlikud sätted siiski ei kehti, kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid raskustes ja abimeetmete eesmärk ei olnud kindla piirkonna majandusliku arengu soodustamine. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib, et Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH asuvad abistatavas piirkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a. Kõnealuses punktis sätestatud erandid ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c esitatud piirkondlikud sätted siiski ei kehti, kuna Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olid raskustes ja abimeetmete eesmärk ei olnud kindla piirkonna majandusliku arengu soodustamine.

| (159) | Komisjon järeldab, et kõnealuse abi suhtes saab kohaldada ainult ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Kuna abi anti 2003. aasta märtsis ja detsembris, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon järeldab, et kõnealuse abi suhtes saab kohaldada ainult ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Kuna abi anti 2003. aasta märtsis ja detsembris, kohaldati selle suhtes 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniseid.

| (160) | Abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille kestus on võimalikult lühike ning mis taastab mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtja tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtja elujõulisuse pikemaks perioodiks. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt tagatised oleks antud kontserni elujõulisuse taastanud usaldusväärse ümberkorralduskava alusel. |
| --- | --- |

(160)

Abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille kestus on võimalikult lühike ning mis taastab mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtja tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtja elujõulisuse pikemaks perioodiks. Hoolimata kahtlustest, mida komisjon väljendas menetluse algatamisel, ei ole Saksamaa esitanud teavet, mille kohaselt tagatised oleks antud kontserni elujõulisuse taastanud usaldusväärse ümberkorralduskava alusel.

| (161) | Võtta tuleb ka meetmeid, mis leevendaksid nii palju kui võimalik abist tulenevaid ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele. Harilikult tähendab see seda, et ümberkorraldusetapi lõppedes piiratakse ettevõtja tegutsemist asjaomasel turul või asjaomastel turgudel. Komisjonil puuduvad andmed Biria kontserni asjaomase turu ja tema turuosa kohta. Samuti puuduvad andmed võimalike kompensatsioonimeetmete kohta, millega piiratakse ettevõtja tegutsemist turul. Näib, et Biria kontsern on ettevõtjate Checker Pig ja Bike Systems ülevõtmise järel 2001. aastal oma tegevust koguni laiendanud. |
| --- | --- |

(161)

Võtta tuleb ka meetmeid, mis leevendaksid nii palju kui võimalik abist tulenevaid ebasoodsaid tagajärgi konkurentidele. Harilikult tähendab see seda, et ümberkorraldusetapi lõppedes piiratakse ettevõtja tegutsemist asjaomasel turul või asjaomastel turgudel. Komisjonil puuduvad andmed Biria kontserni asjaomase turu ja tema turuosa kohta. Samuti puuduvad andmed võimalike kompensatsioonimeetmete kohta, millega piiratakse ettevõtja tegutsemist turul. Näib, et Biria kontsern on ettevõtjate Checker Pig ja Bike Systems ülevõtmise järel 2001. aastal oma tegevust koguni laiendanud.

| (162) | Abi suurus peab 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt olema piiratud ümberkorraldusteks tingimata vajaliku miinimumiga – seejuures võetakse arvesse ettevõtja ja osanike käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peab abisaaja andma omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise abil ümberkorralduskava teostamisse olulise panuse. Kuna abi ei antud ümberkorralduskava alusel, puuduvad komisjonil andmed abisaaja panuse suuruse kohta ning samuti selle kohta, kas abi suurus oli piiratud miinimumiga. |
| --- | --- |

(162)

Abi suurus peab 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste kohaselt olema piiratud ümberkorraldusteks tingimata vajaliku miinimumiga – seejuures võetakse arvesse ettevõtja ja osanike käsutuses olevaid rahalisi vahendeid. Lisaks sellele peab abisaaja andma omavahenditest või turutingimustel toimuva välisrahastamise abil ümberkorralduskava teostamisse olulise panuse. Kuna abi ei antud ümberkorralduskava alusel, puuduvad komisjonil andmed abisaaja panuse suuruse kohta ning samuti selle kohta, kas abi suurus oli piiratud miinimumiga.

| (163) | Vastavalt 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistele võib ümberkorraldusabi anda ainult üks kord. Kui ettevõtja on varem juba ümberkorraldusabi saanud ja kui tema ümberkorraldamisest on möödas vähem kui kümme aastat, lubab komisjon tavaliselt uut ümberkorraldusabi anda ainult erakorraliste ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel. |
| --- | --- |

(163)

Vastavalt 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuunistele võib ümberkorraldusabi anda ainult üks kord. Kui ettevõtja on varem juba ümberkorraldusabi saanud ja kui tema ümberkorraldamisest on möödas vähem kui kümme aastat, lubab komisjon tavaliselt uut ümberkorraldusabi anda ainult erakorraliste ja ettenägematute asjaolude ilmnemisel.

| (164) | Sachsen Zweirad GmbH sai aprillis 1996 ja märtsis 1998 ümberkorraldusabi heakskiidetud abikava alusel ja avaliku sektori osaluse vormis kokku 1 278 200 eurot. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ümberkorraldamisest on möödas alla kümne aasta ja kuna komisjonile ei ole teada erakorralisi ja ettenägematuid asjaolusid, tagatiste andmisel järelikult ühekordse abi põhimõtet ei järgitud. |
| --- | --- |

(164)

Sachsen Zweirad GmbH sai aprillis 1996 ja märtsis 1998 ümberkorraldusabi heakskiidetud abikava alusel ja avaliku sektori osaluse vormis kokku 1 278 200 eurot. Kuna Sachsen Zweirad GmbH ümberkorraldamisest on möödas alla kümne aasta ja kuna komisjonile ei ole teada erakorralisi ja ettenägematuid asjaolusid, tagatiste andmisel järelikult ühekordse abi põhimõtet ei järgitud.

| (165) | Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(165)

Seetõttu järeldab komisjon, et 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste tingimused ei ole täidetud.

| (166) | Lisaks ei saa komisjoni arvates meetmete 2 ja 3 suhtes kohaldada muid suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meetmed ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi. |
| --- | --- |

(166)

Lisaks ei saa komisjoni arvates meetmete 2 ja 3 suhtes kohaldada muid suuniseid ja määrusi, mida kohaldatakse teadus- ja arendustegevuse, keskkonna, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, tööhõive ja kutseõppe või riskikapitali valdkonnas antava abi suhtes. Kuna meetmed ei keskendu ühist huvi pakkuvale eesmärgile, kujutab abi endast ELi toimimise lepinguga kokkusobimatut tegevusabi.

VII.   JÄRELDUS

| (167) | Komisjon järeldab, et gbb 1 070 732 euro suurune osalus ettevõttes Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH võetud 5,6 miljoni euro suurusele laenule antud 80 % tagatis ja Biria GmbH (hiljem Biria AG) võetud 24 875 000 euro suurusele laenule antud 80 % tagatis kujutavad endast riigiabi ja ei vasta siseturuga kokkusobivuse tingimusele. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon järeldab, et gbb 1 070 732 euro suurune osalus ettevõttes Bike Systems, Sachsen Zweirad GmbH võetud 5,6 miljoni euro suurusele laenule antud 80 % tagatis ja Biria GmbH (hiljem Biria AG) võetud 24 875 000 euro suurusele laenule antud 80 % tagatis kujutavad endast riigiabi ja ei vasta siseturuga kokkusobivuse tingimusele.

| (168) | Komisjon peab vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 nõudma, et abisaaja maksaks siseturuga kokkusobimatu abi tagasi, |
| --- | --- |

(168)

Komisjon peab vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 nõudma, et abisaaja maksaks siseturuga kokkusobimatu abi tagasi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa riigiabi ettevõtjatele Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nüüd MB System), Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) on siseturuga kokkusobimatu. Abi hõlmas järgmisi meetmeid.

| a) | Meede 1: 2 070 732 euro suurune passiivne osalus ettevõttes Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nüüd MB System). Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse eest makstud tasu (püsiv määr pluss 50 % muutuvast määrast) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

a)

Meede 1: 2 070 732 euro suurune passiivne osalus ettevõttes Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nüüd MB System). Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 1 000 baaspunkti ja teiselt poolt passiivse osaluse eest makstud tasu (püsiv määr pluss 50 % muutuvast määrast) vahelisele erinevusele.

| b) | Meede 2: Sachsen Zweirad GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 4 480 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

b)

Meede 2: Sachsen Zweirad GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 4 480 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 800 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.

| c) | Meede 3: Biria GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 19 900 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele. |
| --- | --- |

c)

Meede 3: Biria GmbH-le (hiljem Biria AG ja nüüd MB Immobilien) antud 19 900 000 euro suurune tagatis. Abielement vastab ühelt poolt viitemäära pluss 700 baaspunkti ja teiselt poolt tagatud laenu rahastamise kogukulude (laenu intressimäär pluss võimalikud preemiad tagatise eest) vahelisele erinevusele.

Artikkel 2

1.   Saksamaa nõuab artiklis 1 osutatud abi abisaajalt tagasi.

2.   Tagasinõudmine peab toimuma viivitamata ja vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud korrale, tingimusel et nimetatud õigusaktid lubavad käesoleva otsuse viivitamatut ja tõhusat täitmist.

3.   Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi kogu ajavahemiku eest alates abi kehtima hakkamise kuupäevast kuni summa tagasimaksmise kuupäevani.

4.   Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (27) V peatükiga.

5.   Saksamaa tühistab käesoleva otsuse teatavakstegemisega kõik artiklis 1 osutatud abi väljamaksmata jäänud maksed.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Saksamaa tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 4

1.   Saksamaa esitab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | üksikasjalik kirjeldus meetmetest, mida on juba võetud ja mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik kirjeldus meetmetest, mida on juba võetud ja mida kavatsetakse võtta käesoleva otsuse täitmiseks;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Saksamaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud meetmete elluviimisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Komisjoni taotluse korral esitab Saksamaa viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Saksamaa üksikasjalikku teavet abisaaja tagasimakstud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 14. detsember 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108 on põhiliselt identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 ning viiteid Esimese Astme Kohtule viidetena Üldkohtule.

1

(2)  ELT C 2, 5.1.2006, lk 14.

2

(3)  Vt joonealust märkust 2.

3

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

4

(5)  ELT L 183, 13.7.2007, lk 27.

5

(6)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

6

(7)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

7

(8)  Kõnealune piirkond oli juba meetme heakskiitmise ajal abistatav piirkond ja on seda ka Saksamaa 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi järgi (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6).

8

(9)  Komisjoni 27. märtsi 2002. aasta otsus K(2002) 1286 – Avalik-õiguslike krediidiasutuste riigigarantii Saksamaal (EÜT C 146, 19.6.2002, lk 6).

9

(10)  N 73/1993 – Saksi liidumaa tagatisskeem, SG(93) D/9273, 7.6.1993.

10

(11)  Vt 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99 Prantsusmaa v. komisjon (Stardust), EKL 2002, lk I-4397, punktid 32–43.

11

v.

(12)  Vt joonealust märkust 9. Otsuses märgitakse, et Deutsche Ausgleichsbank kuulub riigiasutuste hulka.

12

Deutsche Ausgleichsbank

(13)  Vt joonealust märkust 9 (otstarbekohaseid meetmeid käsitleva dokumendi lk 11, punkt a).

13

(14)  Juhul kui ettevõtja töötab kahjumiga, kõnealust tasu ei maksta. Kahjumi või ebapiisava kasumi korral makstakse kasumist sõltuv tasu järgneval aastal.

14

(15)  Lisaks sellele oli Biria GmbH-l Saksamaa esitatud dokumentide kohaselt 1999. aastal 13 ja 2000. aastal 21 töötajat.

15

(16)  Kuna passiivse osaluse tingimused määrati kindlaks selle omandamise ajal, tuleks aluseks võtta emaettevõtja finantsseisund eestkosteavalduse tegemise ajal, ehkki avaldus on tehtud kogu passiivse osaluse kehtivusaja kohta.

16

(17)  Kasumi ülekanne tütarettevõtjalt Sachsen Zweirad GmbH (ligikaudu 2,4 miljonit Saksa marka 1999. aastal ja 3,4 miljonit Saksa marka 2000. aastal).

17

(18)  Vt joonealust märkust 10.

18

(19)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

19

(20)  Vt liidetud kohtuasjad T-102/07 ja T-120/07, Freistaat Sachsen, MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH v. komisjon, seni avaldamata, punktid 218–222.

20

v.

(21)  Deloitte &Touche GmbH uuring seoses viitemäärade ajakohastamisega riigiabi kindlakstegemisel ELis, oktoober 2004.

21

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

(22)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

22

(23)  Vt liidetud kohtuasjad C-341/06 P ja C-342/06 P, Chronopost SA ja La Poste v. Union franēaise de l’express (UFEX) jt, EKL 2008, lk I-4777, punkt 95.

23

v.

(24)  Vt samalaadset põhjendust garantiide teatises.

24

(25)  Vt joonealust märkust 24.

25

(26)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

26

(27)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

27

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/71 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/71

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. juuli 2011,

DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugaliga

(2011/472/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK), (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastuvõetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastuvõetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Portugal on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2. |
| --- | --- |

(4)

Portugal on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2.

| (5) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (6) | Portugal on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(6)

Portugal on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (7) | Portugal on koos Saksamaaga sooritanud eduka katselise kasutamise. |
| --- | --- |

(7)

Portugal on koos Saksamaaga sooritanud eduka katselise kasutamise.

| (8) | Portugalis on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(8)

Portugalis on toimunud hindamiskülastus ning Saksamaa hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (9) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugal on DNA-andmete võrdluseks ja nende automatiseeritud otsinguks täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ning tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklitele 3 ja 4 alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SAWICKI

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 27.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 195/72 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 195/72

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/473/ÜVJP,

25. juuli 2011,

millega muudetakse otsust 2010/279/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP (1) Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. mail 2007 vastu ühismeetme 2007/369/ÜVJP (1) Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Afganistanis (EUPOL AFGHANISTAN).

| (2) | Nõukogu võttis 18. mail 2010 vastu otsuse 2010/279/ÜVJP, (2) millega pikendati missiooni EUPOL AFGHANISTAN kuni 31. maini 2013. Vastavalt otsusele 2011/298/ÜVJP, (3) millega muudeti otsust 2010/279/ÜVJP, on lähtesumma 54 600 000 eurot ette nähtud kulutuste katmiseks kuni 31. juulini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 18. mail 2010 vastu otsuse 2010/279/ÜVJP, (2) millega pikendati missiooni EUPOL AFGHANISTAN kuni 31. maini 2013. Vastavalt otsusele 2011/298/ÜVJP, (3) millega muudeti otsust 2010/279/ÜVJP, on lähtesumma 54 600 000 eurot ette nähtud kulutuste katmiseks kuni 31. juulini 2011.

| (3) | Otsuse 2010/279/ÜVJP artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et otsuse missiooni rahastamise lähtesumma kohta järgnevatel perioodidel teeb nõukogu. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2010/279/ÜVJP artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et otsuse missiooni rahastamise lähtesumma kohta järgnevatel perioodidel teeb nõukogu.

| (4) | Otsust 2010/279/ÜVJP tuleks seega muuta, et lisada lähtesumma ajavahemikuks 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2010/279/ÜVJP tuleks seega muuta, et lisada lähtesumma ajavahemikuks 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/279/ÜVJP artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUPOL AFGHANISTANi tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks 1. augustist 2011 kuni 31. juulini 2012 ette nähtud lähtesumma on 60 500 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 25. juuli 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 139, 31.5.2007, lk 33.

1

(2)  ELT L 123, 19.5.2010, lk 4.

2

(3)  ELT L 136, 24.5.2011, lk 64.

3

---