# Euroopa Liidu L 206/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.206.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 206 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide11. august 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.206.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 206

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide11. august 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 803/2011, 4. august 2011, millega tunnistatakse kehtetuks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohast läbivaatamist | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 804/2011, 10. august 2011, millega rakendatakse määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 805/2011, 10. august 2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 806/2011, 10. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine flukviinkonasool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 807/2011, 10. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine triasoksiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 44 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 808/2011, 10. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 48 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2011/499/ÜVJP, 1. august 2011, millega muudetakse otsust 2010/450/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis, ja pikendatakse selle kehtivust | 50 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2011/500/ÜVJP, 10. august 2011, millega rakendatakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 803/2011, 4. august 2011, millega tunnistatakse kehtetuks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohast läbivaatamist

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 804/2011, 10. august 2011, millega rakendatakse määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

19

*

Komisjoni määrus (EL) nr 805/2011, 10. august 2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 806/2011, 10. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine flukviinkonasool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 807/2011, 10. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine triasoksiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

44

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 808/2011, 10. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

48

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2011/499/ÜVJP, 1. august 2011, millega muudetakse otsust 2010/450/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis, ja pikendatakse selle kehtivust

50

*

Nõukogu rakendusotsus 2011/500/ÜVJP, 10. august 2011, millega rakendatakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 803/2011,

4. august 2011,

millega tunnistatakse kehtetuks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse sellise impordi suhtes kohaldatav menetlus pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohast läbivaatamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise ühendatud menetlust (edaspidi „läbivaatamise liitmenetlus”) kehtestas nõukogu 2005. aasta mais määrusega (EÜ) nr 713/2005 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide, nimelt annusteks jaotamata ja jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraadi, ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 17,3 % kuni 32 %. Algsed meetmed olid kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2164/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Pärast aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise ühendatud menetlust (edaspidi „läbivaatamise liitmenetlus”) kehtestas nõukogu 2005. aasta mais määrusega (EÜ) nr 713/2005 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide, nimelt annusteks jaotamata ja jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraadi, ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini impordi suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 17,3 % kuni 32 %. Algsed meetmed olid kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2164/98 (3).

| (2) | Pärast osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1176/2008 (4) ühe India eksportija suhtes kohaldatava lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(2)

Pärast osalist vahepealset läbivaatamist muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1176/2008 (4) ühe India eksportija suhtes kohaldatava lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra.

1.2.   Taotlus aegumise läbivaatamiseks

| (3) | Pärast teate avaldamist kehtivate lõplike meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon algmääruse artikli 18 lõike 2 kohase taotluse määruse (EÜ) nr 713/2005 aegumise läbivaatamise algatamiseks liidu tootjatelt DSM ja Sandoz (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, teatavate laia toimespektriga antibiootikumide liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Pärast teate avaldamist kehtivate lõplike meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon algmääruse artikli 18 lõike 2 kohase taotluse määruse (EÜ) nr 713/2005 aegumise läbivaatamise algatamiseks liidu tootjatelt DSM ja Sandoz (edaspidi „taotluse esitajad”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 %, teatavate laia toimespektriga antibiootikumide liidu kogutoodangust.

| (4) | Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (5) | Enne aegumise läbivaatamise algatamist ning vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 9 ja artikli 22 lõikele 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamise taotluse. India valitsust kutsuti konsultatsioonidele, et selgitada taotlusest tulenevat olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse suhtes. India valitsus vastas sellele kutsele alles väga hilja ja seetõttu ei ole selliseid konsultatsioone toimunud. |
| --- | --- |

(5)

Enne aegumise läbivaatamise algatamist ning vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 9 ja artikli 22 lõikele 1 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamise taotluse. India valitsust kutsuti konsultatsioonidele, et selgitada taotlusest tulenevat olukorda ja jõuda vastastikusele kokkuleppele lahenduse suhtes. India valitsus vastas sellele kutsele alles väga hilja ja seetõttu ei ole selliseid konsultatsioone toimunud.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. mail 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(6)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 12. mail 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.

1.4.   Uurimine

1.4.1.   Uurimisperiood

| (7) | Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood” ehk „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(7)

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „läbivaatamise uurimisperiood” ehk „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.4.2.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ja India valitsusele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(9)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (10) | Pidades silmas vaatlusaluse tootega seotud ja taotluses nimetatud India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, leiti kooskõlas algmääruse artikliga 27, et on asjakohane uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Vaid kolm eksportivat tootjat andsid endast teada. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas vaatlusaluse tootega seotud ja taotluses nimetatud India eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, leiti kooskõlas algmääruse artikliga 27, et on asjakohane uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 27 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Vaid kolm eksportivat tootjat andsid endast teada. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.

| (11) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kolmelt liidu tootjalt, kolmelt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt. Ükski teine tootja ei vastanud küsimustikule ega esitanud mingit teavet. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kolmelt liidu tootjalt, kolmelt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt. Ükski teine tootja ei vastanud küsimustikule ega esitanud mingit teavet. Ükski importija ei vastanud küsimustikule ning ükski muu importija ei andnud uurimise käigus komisjonile mingit teavet ega andnud endast teada.

| (12) | Üks tootjatest väitis, et liidu tootmisharu olukorra hindamine peaks hõlmama ka andmeid veel ühelt väidetavalt liidu tootjalt. Kuna tehti kindlaks, et viimati nimetatud äriühing ei olnud siiski vaatlusaluse toote tootja, siis lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Üks tootjatest väitis, et liidu tootmisharu olukorra hindamine peaks hõlmama ka andmeid veel ühelt väidetavalt liidu tootjalt. Kuna tehti kindlaks, et viimati nimetatud äriühing ei olnud siiski vaatlusaluse toote tootja, siis lükati kõnealune väide tagasi.

| (13) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse.






  a) | Liidu tootjad:







  — | DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Holland), kes vastas komisjoni küsimustikule ka DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Hispaania), nimel. Neid kahte äriühingut nimetatakse edaspidi koos „DSM”; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse.

a)

Liidu tootjad:

—

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Holland), kes vastas komisjoni küsimustikule ka DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Hispaania), nimel. Neid kahte äriühingut nimetatakse edaspidi koos „DSM”;

| — | Deretil S.A. (varem DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almiera (Hispaania), mida edaspidi nimetatakse „Deretil”, ning |
| --- | --- |

—

Deretil S.A. (varem DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almiera (Hispaania), mida edaspidi nimetatakse „Deretil”, ning

| — | Sandoz GmbH, Kundl (Austria), kes vastas komisjoni küsimustikule ka Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Hispaania), nimel. Mõlemat ettevõtet nimetatakse edaspidi koos „Sandoz”. |
| --- | --- |

—

Sandoz GmbH, Kundl (Austria), kes vastas komisjoni küsimustikule ka Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Hispaania), nimel. Mõlemat ettevõtet nimetatakse edaspidi koos „Sandoz”.

| b) | India eksportivad tootjad:







  — | Lupin Limited, Mumbai; |
| --- | --- | --- |

b)

India eksportivad tootjad:

—

Lupin Limited, Mumbai;

| — | M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh ja Baddi, ning |
| --- | --- |

—

M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh ja Baddi, ning

| — | Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon. |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.

| c) | India valitsus:







  — | kaubandusministeerium, New Delhi. |
| --- | --- | --- |

c)

India valitsus:

—

kaubandusministeerium, New Delhi.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (14) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on sama kui määruses (EÜ) nr 713/2005 käsitletud toode, nimelt Indiast pärit, annusteks jaotamata ning jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraat, ampitsilliintrihüdraat ja tsefaleksiin, mis kuuluvad CN-koodide ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on sama kui määruses (EÜ) nr 713/2005 käsitletud toode, nimelt Indiast pärit, annusteks jaotamata ning jaemüügiks pakendamata amoksitsilliintrihüdraat, ampitsilliintrihüdraat ja tsefaleksiin, mis kuuluvad CN-koodide ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (15) | Uurimine (nagu eelmine läbivaatamisega seotud uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning eksportivate tootjate toodetud ja India siseturul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate liidus toodetud ja müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning kasutusaladega ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(15)

Uurimine (nagu eelmine läbivaatamisega seotud uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning eksportivate tootjate toodetud ja India siseturul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate liidus toodetud ja müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ning kasutusaladega ning seepärast käsitatakse neid algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses samasuguste toodetena.

3.   SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

3.1.   Sissejuhatus

| (16) | Nagu on märgitud põhjenduses 11, andsid endast teada ja vastasid küsimustikule kolm eksportivat tootjat. Kuid üksnes kaks neist kolmest eksportivast tootjast teatasid, et nad on vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu müünud. |
| --- | --- |

(16)

Nagu on märgitud põhjenduses 11, andsid endast teada ja vastasid küsimustikule kolm eksportivat tootjat. Kuid üksnes kaks neist kolmest eksportivast tootjast teatasid, et nad on vaatlusalust toodet uurimisperioodil liitu müünud.

| (17) | Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist. | Üleriigilised kavad:







  a) | eellubade kava; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.

Üleriigilised kavad:

a)

eellubade kava;

| b) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS); |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS);

| d) | sihtturgude kava (Focus Market Scheme – FMS); |
| --- | --- |

d)

sihtturgude kava (Focus Market Scheme – FMS);

| e) | tollimaksuta impordilubade kava; |
| --- | --- |

e)

tollimaksuta impordilubade kava;

| f) | ekspordi suunitlusega üksuste / eksportkauba tootmise eritsoonide / erimajandustsoonide kavad; |
| --- | --- |

f)

ekspordi suunitlusega üksuste / eksportkauba tootmise eritsoonide / erimajandustsoonide kavad;

| g) | ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – ECS) ning |
| --- | --- |

g)

ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme – ECS) ning

| h) | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES). |
| --- | --- |

h)

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme – ITES).

| | Piirkondlikud kavad:







  i) | Pandžabi tööstussoodustuste kava ning |
| --- | --- | --- |

Piirkondlikud kavad:

i)

Pandžabi tööstussoodustuste kava ning

| j) | Gujarati tööstussoodustuste kava. |
| --- | --- |

j)

Gujarati tööstussoodustuste kava.

| (18) | Eespool punktides a–f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadusega on India valitsust volitatud välja andma teateid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need võetakse kokku väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy, edaspidi „FT-poliitika”) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Kõnealuse uurimisperioodi puhul on olulised kaks FT-poliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele on India valitsus sätestanud FT-poliitikat 2004–2009 ja FT-poliitikat 2009–2014 käsitleva korra vastavate menetlusjuhendite I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi vastavalt „HOP I 2004–2009” ja „HOP I 2009–2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(18)

Eespool punktides a–f nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act, 1992, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadusega on India valitsust volitatud välja andma teateid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need võetakse kokku väliskaubanduspoliitika (Foreign Trade Policy, edaspidi „FT-poliitika”) dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Kõnealuse uurimisperioodi puhul on olulised kaks FT-poliitika dokumenti: FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014. Viimane jõustus 2009. aasta augustis. Lisaks sellele on India valitsus sätestanud FT-poliitikat 2004–2009 ja FT-poliitikat 2009–2014 käsitleva korra vastavate menetlusjuhendite I köites („Handbook of Procedures, Volume I”; edaspidi vastavalt „HOP I 2004–2009” ja „HOP I 2009–2014”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

| (19) | Punktis g nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse (Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India) juhtida kommertspanku ekspordikrediidi valdkonnas. |
| --- | --- |

(19)

Punktis g nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse (Banking Regulation Act) jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India) juhtida kommertspanku ekspordikrediidi valdkonnas.

| (20) | Punktis h nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act). |
| --- | --- |

(20)

Punktis h nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel (Income Tax Act), mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega (Finance Act).

| (21) | Punktis i nimetatud kava haldab Pandžabi valitsus ja see põhineb tööstuspoliitikal ning Pandžabi valitsuse soodustuste eeskirjal. |
| --- | --- |

(21)

Punktis i nimetatud kava haldab Pandžabi valitsus ja see põhineb tööstuspoliitikal ning Pandžabi valitsuse soodustuste eeskirjal.

| (22) | Punktis j nimetatud kava haldab Gujarati valitsus ja see põhineb Gujarati tööstussoodustuste poliitikal. |
| --- | --- |

(22)

Punktis j nimetatud kava haldab Gujarati valitsus ja see põhineb Gujarati tööstussoodustuste poliitikal.

3.2.   Eellubade kava

a)   Õiguslik alus

| (23) | Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite punktides 4.1–4.30A. |
| --- | --- |

(23)

Kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 4.1.1–4.1.14 ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite punktides 4.1–4.30A.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (24) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 25. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastase vajaduse eellubade kava alusel võivad soodustusi saada tootvad eksportijad ning eksportivad müüjad, kes on seotud neid varustavate tootjatega. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mis on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksusele tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel. |
| --- | --- |

(24)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 25. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastase vajaduse eellubade kava alusel võivad soodustusi saada tootvad eksportijad ning eksportivad müüjad, kes on seotud neid varustavate tootjatega. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mis on nimetatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.2, näiteks ekspordisuunitlusega üksusele tarnijad, saavad taotleda eellubade kava alusel soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide allkavade alusel.

c)   Tegelik rakendamine

| (25) | Eellube võidakse väljastada järgmistel juhtudel.






  i) | Tegeliku ekspordi jaoks: see on peamine allkava. See võimaldab tootmisprotsessi sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporttoote tüüp, on täpsustatud eelloal. |
| --- | --- | --- |

(25)

Eellube võidakse väljastada järgmistel juhtudel.

i)

Tegeliku ekspordi jaoks: see on peamine allkava. See võimaldab tootmisprotsessi sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporttoote tüüp, on täpsustatud eelloal.

| ii) | Aastase vajaduse jaoks: selline eelluba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema tooterühmaga (näiteks kemikaalid ja nendega seotud tooted). Eelloa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis arvestatakse tema eelneva eksporditegevuse põhjal – importida tollimaksuvabalt ükskõik milliseid sisendeid, mida kasutatakse mis tahes sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida mis tahes valmistooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali. |
| --- | --- |

ii)

Aastase vajaduse jaoks: selline eelluba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema tooterühmaga (näiteks kemikaalid ja nendega seotud tooted). Eelloa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis arvestatakse tema eelneva eksporditegevuse põhjal – importida tollimaksuvabalt ükskõik milliseid sisendeid, mida kasutatakse mis tahes sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida mis tahes valmistooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

| iii) | Vahetarnete jaoks: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad sama eksporttoodet koos toota ning jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjale tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima. |
| --- | --- |

iii)

Vahetarnete jaoks: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad sama eksporttoodet koos toota ning jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjale tollivabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.

| iv) | Ekspordiga samaväärsete toimingute eest: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärse toimingu alusel FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks eeldusel, et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis. |
| --- | --- |

iv)

Ekspordiga samaväärsete toimingute eest: see allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendeid, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärse toimingu alusel FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse väitel tähendavad ekspordiga samaväärsed toimingud tehinguid, mille puhul ei viida tarnitud tooteid riigist välja. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks eeldusel, et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis asub erimajandustsoonis.

| v) | Eelnevate vabastusotsuste alusel: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida seda eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul. |
| --- | --- |

v)

Eelnevate vabastusotsuste alusel: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida seda eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul.

| vi) | Sisemaiste akreditiivide jaoks: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab eelloa otseimpordiks üksnes nende kaupade väärtuse ja koguse suhtes, mida importimise asemel hangitakse riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi prognoositava ekspordi alusel, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

vi)

Sisemaiste akreditiivide jaoks: see allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank tühistab eelloa otseimpordiks üksnes nende kaupade väärtuse ja koguse suhtes, mida importimise asemel hangitakse riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi prognoositava ekspordi alusel, nagu on sätestatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete / ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (26) | Uurimisperioodil sai üks kahest koostööd teinud eksportijast eellubade kava alusel soodustusi. Kõnealune äriühing kasutas punktis i nimetatud tegeliku ekspordi allkava. Seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata muude, kasutamata allkavade tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(26)

Uurimisperioodil sai üks kahest koostööd teinud eksportijast eellubade kava alusel soodustusi. Kõnealune äriühing kasutas punktis i nimetatud tegeliku ekspordi allkava. Seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata muude, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.

| (27) | Imporditud sisendmaterjalid ei ole üleantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita vastavalt eelloa väljastamise järel ette nähtud ajakavale. Pärast läbivaatamise liitmenetlust on seda pikendatud 36 kuuni (24 kuud koos kahe kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(27)

Imporditud sisendmaterjalid ei ole üleantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita vastavalt eelloa väljastamise järel ette nähtud ajakavale. Pärast läbivaatamise liitmenetlust on seda pikendatud 36 kuuni (24 kuud koos kahe kuuekuulise pikendusega).

| (28) | India asutuste tehtava kontrolli eesmärgil on eelloa omanik iga eelloa puhul õiguslikult kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis tegeliku tarbimise registrit („tõest ja nõuetekohast arvestust”) tollimaksuvabalt imporditud / omamaiselt turult hangitud kauba kohta (menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktid 4.26 ja 4.30 ning 23. liide). Seda registrit kontrollib sõltumatu audiitor / kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. |
| --- | --- |

(28)

India asutuste tehtava kontrolli eesmärgil on eelloa omanik iga eelloa puhul õiguslikult kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis tegeliku tarbimise registrit („tõest ja nõuetekohast arvestust”) tollimaksuvabalt imporditud / omamaiselt turult hangitud kauba kohta (menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktid 4.26 ja 4.30 ning 23. liide). Seda registrit kontrollib sõltumatu audiitor / kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.

| (29) | Uurimisperioodil eellubade kava tegeliku ekspordi allkava kasutamise suhtes määrab India valitsus kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis märgitakse eelloale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi toimumise ajal dokumenteerima eelloal vastavad impordi- ja eksporditehingud. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms, edaspidi „SION”) alusel. Enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, on SIONid olemas ja neid avaldab India valitsus. Läbivaatamise liitmenetlusest alates on SIONe korrigeerimisel vähendatud ning uurimisperioodil olid need põhitoorainest sisendi puhul ning tootest ja tarneahelast olenevalt 2,3 % kuni 16,1 % väiksemad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal. |
| --- | --- |

(29)

Uurimisperioodil eellubade kava tegeliku ekspordi allkava kasutamise suhtes määrab India valitsus kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis märgitakse eelloale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi toimumise ajal dokumenteerima eelloal vastavad impordi- ja eksporditehingud. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms, edaspidi „SION”) alusel. Enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote kohta, on SIONid olemas ja neid avaldab India valitsus. Läbivaatamise liitmenetlusest alates on SIONe korrigeerimisel vähendatud ning uurimisperioodil olid need põhitoorainest sisendi puhul ning tootest ja tarneahelast olenevalt 2,3 % kuni 16,1 % väiksemad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal.

| (30) | Kõnealusele SIONide vähendamisele vaatamata tehti kindlaks, et ühe vaatlusaluse toote puhul oli tegelik tarbimine ikkagi väiksem kui SIONid. Peale selle tehti kindlaks, et kohustusele vaatamata ei pidanud äriühing põhjenduses 28 osutatud 23. liite kohast välisaudiitori kontrollitavat tarbimisregistrit. Vaatamata kõnealuse nõude rikkumisele sai äriühing eellubade kava alusel soodustusi, mis pealegi – pidades silmas kindlakstehtud SIONide ülehindamist – ületasid õigusaktides sätestatut. |
| --- | --- |

(30)

Kõnealusele SIONide vähendamisele vaatamata tehti kindlaks, et ühe vaatlusaluse toote puhul oli tegelik tarbimine ikkagi väiksem kui SIONid. Peale selle tehti kindlaks, et kohustusele vaatamata ei pidanud äriühing põhjenduses 28 osutatud 23. liite kohast välisaudiitori kontrollitavat tarbimisregistrit. Vaatamata kõnealuse nõude rikkumisele sai äriühing eellubade kava alusel soodustusi, mis pealegi – pidades silmas kindlakstehtud SIONide ülehindamist – ületasid õigusaktides sätestatut.

d)   Teabe avalikustamise järgsed märkused

| (31) | India valitsus ja üks eksportiv tootja esitasid märkused eellubade kava kohta. |
| --- | --- |

(31)

India valitsus ja üks eksportiv tootja esitasid märkused eellubade kava kohta.

| (32) | India valitsus väitis, et eellubade kava toimib lubatud tagastuse või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina, mille suhtes kohaldatakse algmääruse I, II ja III lisa sätetele vastavat kontrollisüsteemi, et jälgida seost tollimaksuvabade imporditud sisendite ja tulemusena saadud eksporttoodete vahel. Lisaks väitis India valitsus, et algmääruse kohaselt võib tasakaalustada üksnes nende impordimaksude vähendamist või tagastamist, mis ületavad eksporditud toodete tootmiseks tarbitud imporditud sisendite suhtes kohaldatud makse. Kontrollisüsteemi suhtes kinnitasid nad asjakohase kontrollisüsteemi toimimist. Selles kontekstis viitasid nad mitmele kontrollivahendile, mis olid India valitsusele selliseks kontrolliks kättesaadavad, sealhulgas SIONid, impordi- ja ekspordidokumentide teave koguste kohta ning hüvitiste kinnitamine pärast impordi ja ekspordi toimumist. India valitsus tuletas ka meelde, et kavaga nähakse ette tollimaksu tasumine täies ulatuses koos intressiga, kui mingi osa materjalist jääb kasutamata. |
| --- | --- |

(32)

India valitsus väitis, et eellubade kava toimib lubatud tagastuse või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina, mille suhtes kohaldatakse algmääruse I, II ja III lisa sätetele vastavat kontrollisüsteemi, et jälgida seost tollimaksuvabade imporditud sisendite ja tulemusena saadud eksporttoodete vahel. Lisaks väitis India valitsus, et algmääruse kohaselt võib tasakaalustada üksnes nende impordimaksude vähendamist või tagastamist, mis ületavad eksporditud toodete tootmiseks tarbitud imporditud sisendite suhtes kohaldatud makse. Kontrollisüsteemi suhtes kinnitasid nad asjakohase kontrollisüsteemi toimimist. Selles kontekstis viitasid nad mitmele kontrollivahendile, mis olid India valitsusele selliseks kontrolliks kättesaadavad, sealhulgas SIONid, impordi- ja ekspordidokumentide teave koguste kohta ning hüvitiste kinnitamine pärast impordi ja ekspordi toimumist. India valitsus tuletas ka meelde, et kavaga nähakse ette tollimaksu tasumine täies ulatuses koos intressiga, kui mingi osa materjalist jääb kasutamata.

| (33) | Eellubade kava liidus müügiks kasutanud eksportival tootjal ei olnud märkusi seoses kava kirjelduse ja tegeliku rakendamisega, mis on eespool kokku võetud punktides a kuni c, kuid ta vaidlustas mitmeid arvnäitajaid subsiidiumi summa arvutuses. Kuigi arvutust kontrolliti ning parandusi ei olnud vaja teha, selgitati kõnealused küsimused asjaomasele äriühingule. |
| --- | --- |

(33)

Eellubade kava liidus müügiks kasutanud eksportival tootjal ei olnud märkusi seoses kava kirjelduse ja tegeliku rakendamisega, mis on eespool kokku võetud punktides a kuni c, kuid ta vaidlustas mitmeid arvnäitajaid subsiidiumi summa arvutuses. Kuigi arvutust kontrolliti ning parandusi ei olnud vaja teha, selgitati kõnealused küsimused asjaomasele äriühingule.

e)   Järeldus

| (34) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija sai kasu. |
| --- | --- |

(34)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st India valitsuse antud rahaline toetus, millest uuritud eksportija sai kasu.

| (35) | Lisaks sellele sõltub eellubade kavaga hõlmatud tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel soodustusi ei saa. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele sõltub eellubade kavaga hõlmatud tegelik eksport juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel soodustusi ei saa.

| (36) | Seepärast leidis käesoleva aegumise läbivaatamisega kinnitust asjaolu, et kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Kuigi on olemas kontrollisüsteem või -menetlus selleks, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide puhul III lisa II osa punkt 2), ei kohaldanud India valitsus seda tõhusalt. SIONeid eraldivõetuna ei saa käsitada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina, sest on selgunud, et need on liiga soodsad, ning tehti kindlaks, et India valitsus ei nõua välja ülemäära saadud soodustusi. Tõepoolest ei teostanud India valitsus tõhusat kontrolli, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatud kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lõpuks leidis kinnitust, et kuigi see on õiguslikult kohustuslik, ei olnud sõltumatute audiitorite osalus kontrollimenetluses tegelikkuses tagatud. |
| --- | --- |

(36)

Seepärast leidis käesoleva aegumise läbivaatamisega kinnitust asjaolu, et kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Kuigi on olemas kontrollisüsteem või -menetlus selleks, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemide puhul III lisa II osa punkt 2), ei kohaldanud India valitsus seda tõhusalt. SIONeid eraldivõetuna ei saa käsitada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemina, sest on selgunud, et need on liiga soodsad, ning tehti kindlaks, et India valitsus ei nõua välja ülemäära saadud soodustusi. Tõepoolest ei teostanud India valitsus tõhusat kontrolli, mis oleks lähtunud nõuetekohaselt peetud tegeliku tarbimise registrist. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatud kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). Lõpuks leidis kinnitust, et kuigi see on õiguslikult kohustuslik, ei olnud sõltumatute audiitorite osalus kontrollimenetluses tegelikkuses tagatud.

| (37) | Seepärast on tegeliku ekspordi eellubade kava tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(37)

Seepärast on tegeliku ekspordi eellubade kava tasakaalustatav.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (38) | Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav hüvitis kogu tagastatud imporditollimaks, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega ja põhjenduses 32 esitatud India valitsuse väitega seoses märgitakse, et algmäärusega nähakse ette mitte üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastuse tasakaalustamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada üksnes tollimaksude ülemäärast tagastamist eeldusel, et on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused siiski täidetud. Seega, kui asjakohase kontrollimenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole eespool nimetatud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ning tasakaalustamiseks kohaldatakse tavaeeskirja tasumata tollimaksusumma (saamatajäänud tulu) kohta, mitte aga väidetava ülemäärase maksu tagastamist. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimist korraldava asutuse ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastuse väljaarvutamine. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt tegema kindlaks üksnes piisavad tõendid väidetava kontrollisüsteemi asjakohasuse ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav hüvitis kogu tagastatud imporditollimaks, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega ja põhjenduses 32 esitatud India valitsuse väitega seoses märgitakse, et algmäärusega nähakse ette mitte üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastuse tasakaalustamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada üksnes tollimaksude ülemäärast tagastamist eeldusel, et on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused siiski täidetud. Seega, kui asjakohase kontrollimenetluse puudumine on kindlaks tehtud, ei ole eespool nimetatud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ning tasakaalustamiseks kohaldatakse tavaeeskirja tasumata tollimaksusumma (saamatajäänud tulu) kohta, mitte aga väidetava ülemäärase maksu tagastamist. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimist korraldava asutuse ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastuse väljaarvutamine. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt tegema kindlaks üksnes piisavad tõendid väidetava kontrollisüsteemi asjakohasuse ümberlükkamiseks.

| (39) | Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodil allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(39)

Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma arvutati uurimisperioodil allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud põhjendatud nõuete esitamise korral subsiidiumisummast maha. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (40) | Kava kasutanud ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil ulatub 12,3 protsendini. |
| --- | --- |

(40)

Kava kasutanud ainsale koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil ulatub 12,3 protsendini.

3.3.   Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)

a)   Õiguslik alus

| (41) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 dokumentide punktis 4.3 ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(41)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 dokumentide punktis 4.3 ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite 4. peatükis.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (42) | Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad. |
| --- | --- |

(42)

Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.

c)   Tegelik rakendamine

| (43) | Toetuse saamise kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendina selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse SIONide (vt põhjendus 29) ja eeldatava impordikoguse suhtes kohaldatud tollimaksu alusel, sõltumata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult tasutud või mitte. Praeguse uurimisega seotud uurimisperioodil oli DEPBS-määrad amoksitsilliintrihüdraadi puhul 8 % ning ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini puhul 7 %, seega kõigil juhtudel suuremad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal. |
| --- | --- |

(43)

Toetuse saamise kriteeriumidele vastav eksportija võib taotleda DEPBS-krediiti, mis arvutatakse protsendina selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse SIONide (vt põhjendus 29) ja eeldatava impordikoguse suhtes kohaldatud tollimaksu alusel, sõltumata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult tasutud või mitte. Praeguse uurimisega seotud uurimisperioodil oli DEPBS-määrad amoksitsilliintrihüdraadi puhul 8 % ning ampitsilliintrihüdraadi ja tsefaleksiini puhul 7 %, seega kõigil juhtudel suuremad kui läbivaatamise liitmenetluse ajal.

| (44) | Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatelehe. Sellel dokumendil on muu hulgas näidatud DEPBS-krediidi summa, mis tuleb kõnealuse eksporditehingu eest anda. Sellest ajahetkest teab eksportija saadava toetuse suurust. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatelehe, siis ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse asjakohast DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on märgitud, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatelehe. Sellel dokumendil on muu hulgas näidatud DEPBS-krediidi summa, mis tuleb kõnealuse eksporditehingu eest anda. Sellest ajahetkest teab eksportija saadava toetuse suurust. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatelehe, siis ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse asjakohast DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu puudub võimalus tagasiulatuvalt toetuse taset muuta.

| (45) | Tehti kindlaks, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediidi pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks mis tahes piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul, kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu, või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(45)

Tehti kindlaks, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPBS-krediidi pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks mis tahes piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul, kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu, või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.

| (46) | DEPBS-krediidi taotlused esitatakse elektrooniliselt ja nad võivad hõlmata piiramata arvu eksporditehinguid. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast). |
| --- | --- |

(46)

DEPBS-krediidi taotlused esitatakse elektrooniliselt ja nad võivad hõlmata piiramata arvu eksporditehinguid. Tegelikult puuduvad DEPBS-krediidi suhtes kohaldatavad ranged tähtajad. DEPBS-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid, mis ületavad menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 4.47 nimetatud taotluste esitamise tähtaega. Peale selle on menetlusjuhendite HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 punktis 9.3 selgelt sätestatud, et taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist, võib alati arvesse võtta, kui kehtestada väike trahv (s.o 10 % ettenähtud summast).

| (47) | Tehti kindlaks, et üks koostööd teinud India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal. |
| --- | --- |

(47)

Tehti kindlaks, et üks koostööd teinud India eksportiv tootja kasutas kõnealust kava uurimisperioodi ajal.

d)   Teabe avalikustamise järgsed märkused

| (48) | India valitsus väitis, et „soodustust toetuse saajale” saab kindlaks määrata ja subsiidiumi tasakaalustatavust kindlaks teha üksnes siis, kui DEPBS-krediidi litsentsid on turul müüdud, sest nende kaudu võiks saada kasu vaid siis, kui nad on turul ära müüdud. Teisisõnu, DEPBS-krediit ei oleks tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(48)

India valitsus väitis, et „soodustust toetuse saajale” saab kindlaks määrata ja subsiidiumi tasakaalustatavust kindlaks teha üksnes siis, kui DEPBS-krediidi litsentsid on turul müüdud, sest nende kaudu võiks saada kasu vaid siis, kui nad on turul ära müüdud. Teisisõnu, DEPBS-krediit ei oleks tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Järeldused DEPBS-kava kohta

| (49) | DEPBS-kavaga võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks imporditollimaksude korvamiseks ja see vähendab India valitsusele tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab DEPBS-krediidist kasu eksportija, sest selle kaudu ei parane likviidsus mitte üksnes siis, kui litsents müüakse turul, nagu väitis India valitsus, vaid ka siis, kui seda kasutatakse imporditud kauba eest tollimaksu tasumiseks. |
| --- | --- |

(49)

DEPBS-kavaga võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks imporditollimaksude korvamiseks ja see vähendab India valitsusele tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab DEPBS-krediidist kasu eksportija, sest selle kaudu ei parane likviidsus mitte üksnes siis, kui litsents müüakse turul, nagu väitis India valitsus, vaid ka siis, kui seda kasutatakse imporditud kauba eest tollimaksu tasumiseks.

| (50) | Lisaks sõltub DEPBS-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sõltub DEPBS-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (51) | Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, millega saaks kinnitada, mis sisendeid on kasutatud eksporditud toote tootmisprotsessis või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPBS-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(51)

Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, millega saaks kinnitada, mis sisendeid on kasutatud eksporditud toote tootmisprotsessis või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on DEPBS-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (52) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seoses sellega võeti arvesse, et ajaliselt saab saaja kasu siis, kui toimub selle kavaga hõlmatud eksporditehing. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Seoses sellega võeti arvesse, et ajaliselt saab saaja kasu siis, kui toimub selle kavaga hõlmatud eksporditehing. Sel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

| (53) | Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPBS-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat. |
| --- | --- |

(53)

Ülaltoodut arvestades peeti asjakohaseks hinnata DEPBS-kava alusel saadud kasu kui kõigi selle kava raames uurimisperioodil tehtud eksporditehingutega saadud krediitide summat.

| (54) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadud subsiidiumisummast saadi lugeja vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(54)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadud subsiidiumisummast saadi lugeja vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a.

| (55) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(55)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, mis oli asjakohane nimetaja, sest subsiidium sõltus eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (56) | Arvestades eespool öeldut, ulatub kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja suhtes selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 6,9 protsendini. |
| --- | --- |

(56)

Arvestades eespool öeldut, ulatub kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja suhtes selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil 6,9 protsendini.

3.4.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

a)   Õiguslik alus

| (57) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 dokumentide 5. peatükis ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(57)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 ja FT-poliitika 2009–2014 dokumentide 5. peatükis ning HOP I 2004–2009 ja HOP I 2009–2014 menetlusjuhendite 5. peatükis.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (58) | Selle kava raames saavad toetust taotleda varustavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad. |
| --- | --- |

(58)

Selle kava raames saavad toetust taotleda varustavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.

c)   Tegelik rakendamine

| (59) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu tasumisel EPCGS-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäära (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. Vastavalt FT-poliitika 2009–2014 dokumendile võib kapitalikaupu EPCGS-kava raames importida 0-protsendise tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem. |
| --- | --- |

(59)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu tasumisel EPCGS-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäära (5 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. Vastavalt FT-poliitika 2009–2014 dokumendile võib kapitalikaupu EPCGS-kava raames importida 0-protsendise tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.

| (60) | EPCGS-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Teise võimalusena võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCGS-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(60)

EPCGS-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada nende kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Teise võimalusena võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCGS-litsentsi omanikule.

| (61) | Tehti kindlaks, et mõlemad koostööd teinud eksportivad tootjad kasutasid kõnealust kava uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(61)

Tehti kindlaks, et mõlemad koostööd teinud eksportivad tootjad kasutasid kõnealust kava uurimisperioodil.

d)   Teabe avalikustamise järgsed märkused

| (62) | Pärast teabe avalikustamist vaidlustas India valitsus EPCGS-kava tasakaalustatavuse. Eelkõige väitis ta, et EPCGS-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks enam pidada sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Üks eksportiv tootja, kelle kohta tehti kindlaks, et ta on saanud EPCGS-subsiidiume, väitis, et neid subsiidiume ei tohiks arvesse võtta, sest neid ei olnud kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate kapitalikaupade ostmiseks. |
| --- | --- |

(62)

Pärast teabe avalikustamist vaidlustas India valitsus EPCGS-kava tasakaalustatavuse. Eelkõige väitis ta, et EPCGS-kava alusel kapitalikaupade ostmiseks antud subsiidiume ei tuleks enam pidada sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi. Üks eksportiv tootja, kelle kohta tehti kindlaks, et ta on saanud EPCGS-subsiidiume, väitis, et neid subsiidiume ei tohiks arvesse võtta, sest neid ei olnud kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate kapitalikaupade ostmiseks.

e)   Järeldus EPCGS-kava kohta

| (63) | EPCGS-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, sest see kontsessioon vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab tollimaksuvähendusest kasu eksportija, sest säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(63)

EPCGS-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, sest see kontsessioon vähendab India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab tollimaksuvähendusest kasu eksportija, sest säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.

| (64) | Väide, et kapitalikaupade ostmiseks antud EPCGS-subsiidiume ei tuleks enam lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi, tuleb tagasi lükata. Tõepoolest ei vaidlustata, et EPCG-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selliseid EPCGS-litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Selles suhtes ei ole ekspordikohustuse tegeliku täitmise ajahetk üldse oluline. Seoses küsimusega, kas kapitalikaupu kasutatakse vaatlusaluse toote tootmiseks või mitte, võimaldab EPCGS-kava kooskõlas FT-poliitika 2009–2014 peatükiga 5.2 kapitalikaupade importi tootmise ettevalmistuseks, tootmiseks ja tootmisjärgseks etapiks (sealhulgas toote täieliku või osalise kokkupaneku komplektide ja ka arvutitarkvarasüsteemide jaoks). Seepärast on selge, et ka kaupade puhul, mida ei kasutata vaatlusaluse toote tootmiseks, võib EPCGS-kava kaudu soodustusi saada. Lisaks tehti kindlaks, et EPCGS-kavast tulenev ekspordikohustus täideti vaatlusaluse toote ekspordiga. Seepärast lükatakse väide tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Väide, et kapitalikaupade ostmiseks antud EPCGS-subsiidiume ei tuleks enam lugeda sõltuvaks eksporditegevusest juhul, kui ekspordikohustus täideti enne uurimisperioodi, tuleb tagasi lükata. Tõepoolest ei vaidlustata, et EPCG-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selliseid EPCGS-litsentse ei väljastata ilma ekspordikohustuseta. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana. Selles suhtes ei ole ekspordikohustuse tegeliku täitmise ajahetk üldse oluline. Seoses küsimusega, kas kapitalikaupu kasutatakse vaatlusaluse toote tootmiseks või mitte, võimaldab EPCGS-kava kooskõlas FT-poliitika 2009–2014 peatükiga 5.2 kapitalikaupade importi tootmise ettevalmistuseks, tootmiseks ja tootmisjärgseks etapiks (sealhulgas toote täieliku või osalise kokkupaneku komplektide ja ka arvutitarkvarasüsteemide jaoks). Seepärast on selge, et ka kaupade puhul, mida ei kasutata vaatlusaluse toote tootmiseks, võib EPCGS-kava kaudu soodustusi saada. Lisaks tehti kindlaks, et EPCGS-kavast tulenev ekspordikohustus täideti vaatlusaluse toote ekspordiga. Seepärast lükatakse väide tagasi.

| (65) | EPCGS-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(65)

EPCGS-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, sest neid ei kasutata eksporditavate toodete tootmiseks.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (66) | Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikuga, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada aja jooksul saadava toetuse koguväärtust. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära. |
| --- | --- |

(66)

Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikuga, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellele summale lisati intress, et kajastada aja jooksul saadava toetuse koguväärtust. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks kasutada Indias uurimisperioodil kehtinud kohalikus vääringus laenude turuintressimäära.

| (67) | Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest. |
| --- | --- |

(67)

Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordikäibega (nimetaja), sest subsiidium sõltub eksporditegevusest.

| (68) | Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr jääb uurimisperioodil vahemikku 0,1 % – 0,5 %. |
| --- | --- |

(68)

Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr jääb uurimisperioodil vahemikku 0,1 % – 0,5 %.

3.5.   Sihtturgude kava (FMS)

a)   Õiguslik alus

| (69) | FMSi on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 punktides 3.9.1–3.9.2.2 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 3.14.1–3.14.3 ning menetlusjuhendi HOP I 2004–2009 punktides 3.20–3.20.3 ja menetlusjuhendi HOP I 2009–2014 punktides 3.8–3.8.2. |
| --- | --- |

(69)

FMSi on üksikasjalikult kirjeldatud FT-poliitika 2004–2009 punktides 3.9.1–3.9.2.2 ja FT-poliitika 2009–2014 punktides 3.14.1–3.14.3 ning menetlusjuhendi HOP I 2004–2009 punktides 3.20–3.20.3 ja menetlusjuhendi HOP I 2009–2014 punktides 3.8–3.8.2.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (70) | Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad. |
| --- | --- |

(70)

Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.

c)   Tegelik rakendamine

| (71) | Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009–2014 liite 37 punktis C. Selle kavaga ei ole hõlmatud teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ning erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava raamidesse teatavat tüüpi tooted, näiteks teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused. |
| --- | --- |

(71)

Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 2,5 % ulatuses kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud menetlusjuhendite HOP I 2004-2009 ja HOP I 2009–2014 liite 37 punktis C. Selle kavaga ei ole hõlmatud teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ning erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava raamidesse teatavat tüüpi tooted, näiteks teemandid, väärismetallid, maak, teravili, suhkur ja naftasaadused.

| (72) | FMSi raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidi määramise sertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(72)

FMSi raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidi määramise sertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.

| (73) | Krediidi määramise sertifikaat väljastatakse punktis, mille kaudu eksport toimub, pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (näiteks eksporditellimus, arved, saatelehed, panga sertifikaadid), siis puudub India valitsusel tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigus. |
| --- | --- |

(73)

Krediidi määramise sertifikaat väljastatakse punktis, mille kaudu eksport toimub, pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (näiteks eksporditellimus, arved, saatelehed, panga sertifikaadid), siis puudub India valitsusel tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigus.

d)   Teabe avalikustamise järgsed märkused

| (74) | Pärast teabe avalikustamist väitis India valitsus, et krediidi määramise sertifikaadi kaudu ei saaks selle saaja mingit kasu enne sertifikaadi müümist turul ja seetõttu ei oleks see tasakaalustatav. Teisisõnu, väideti, et FMS-tollimaksukrediit ei ole tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks. Koostööd teinud eksportiv tootja, kes oli saanud soodustusi FMSi kaudu, väitis, et kava on geograafiliselt seotud muude riikidega ja seetõttu ei saa liit seda tasakaalustada. |
| --- | --- |

(74)

Pärast teabe avalikustamist väitis India valitsus, et krediidi määramise sertifikaadi kaudu ei saaks selle saaja mingit kasu enne sertifikaadi müümist turul ja seetõttu ei oleks see tasakaalustatav. Teisisõnu, väideti, et FMS-tollimaksukrediit ei ole tasakaalustatav, kui seda kasutatakse tollimaksu tasumiseks imporditud kaupade eest, mida kasutatakse sisenditena eksporditavate toodete tootmiseks. Koostööd teinud eksportiv tootja, kes oli saanud soodustusi FMSi kaudu, väitis, et kava on geograafiliselt seotud muude riikidega ja seetõttu ei saa liit seda tasakaalustada.

e)   Järeldus FMSi kohta

| (75) | FMSi raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FMS-tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab eksportija FMS-tollimaksukrediidist kasu olenemata sellest, kas krediidi määramise sertifikaati kasutatakse imporditollimaksu korvamiseks või müüakse turul, sest see parandab eksportija likviidsust. |
| --- | --- |

(75)

FMSi raames võimaldatakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FMS-tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tulu tollimaksudest, mis muidu kuuluksid tasumisele. Lisaks saab eksportija FMS-tollimaksukrediidist kasu olenemata sellest, kas krediidi määramise sertifikaati kasutatakse imporditollimaksu korvamiseks või müüakse turul, sest see parandab eksportija likviidsust.

| (76) | Peale selle sõltub FMS juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Tõsiasi, et liidu riigid ei ole FMSiga hõlmatud, ei ole vastuolus ei kava tegeliku rakendamise ega viisiga, kuidas FMSi toetust kasutatakse, nagu on selgitatud põhjendustes 72–74. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(76)

Peale selle sõltub FMS juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Tõsiasi, et liidu riigid ei ole FMSiga hõlmatud, ei ole vastuolus ei kava tegeliku rakendamise ega viisiga, kuidas FMSi toetust kasutatakse, nagu on selgitatud põhjendustes 72–74. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (77) | Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Puudub süsteem või menetluskord, millega saaks kinnitada, mis sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FMS-soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on FMSi alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Pealegi võib eksportija kasutada FMS-tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme, sest kapitalikaupu ei kasutata eksporditavate kaupade tootmisel lõplikult ära. |
| --- | --- |

(77)

Kõnealust kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportijal ei ole tegelikult mingit kohustust kasutada tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikud kasutatud sisendid. Puudub süsteem või menetluskord, millega saaks kinnitada, mis sisendeid eksporditud toote tootmisprotsessis kasutatakse või kas imporditollimakse on tasutud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FMS-soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on FMSi alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu oma tooraine kohapeal ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Pealegi võib eksportija kasutada FMS-tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata algmääruse I lisa punktis i sätestatud lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme, sest kapitalikaupu ei kasutata eksporditavate kaupade tootmisel lõplikult ära.

f)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (78) | Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja saadud kasu uurimisperioodil, mis tehti kindlaks kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja tekkepõhiselt tehtud raamatupidamiskannete põhjal kui eksporditehingu toimumisel saadud tulu. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(78)

Tasakaalustava subsiidiumi summa arvutamisel võeti arvesse subsiidiumi saaja saadud kasu uurimisperioodil, mis tehti kindlaks kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja tekkepõhiselt tehtud raamatupidamiskannete põhjal kui eksporditehingu toimumisel saadud tulu. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jagatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibega, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (79) | Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil on väiksem kui 0,1 %. |
| --- | --- |

(79)

Kava kasutanud koostööd teinud eksportivale tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr uurimisperioodil on väiksem kui 0,1 %.

3.6.   Tollimaksuta impordilubade kava

| (80) | Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tollimaksuta impordilubade kava raames mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(80)

Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tollimaksuta impordilubade kava raames mingit toetust. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.7.   Ekspordi suunitlusega üksuste / eksportkauba tootmise eritsoonide / erimajandustsoonide kavad

| (81) | Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil mingeid soodustusi ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(81)

Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil mingeid soodustusi ekspordi suunitlusega üksuste, eksportkauba tootmise eritsoonide ega erimajandustsoonide kavade kaudu. Seetõttu ei olnud nimetatud kavade edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.8.   Ekspordi krediteerimise kava (ECS)

a)   Õiguslik alus

| (82) | Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10. |
| --- | --- |

(82)

Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga kõikidele India kommertspankadele suunatud koondringkirjas eksportijatele ekspordikrediidi kohta ruupiates ja välisvaluutas DBOD nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10.

b)   Toetuse saamise kriteeriumid

| (83) | Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad. |
| --- | --- |

(83)

Selle kava raames saavad toetust taotleda tootvad eksportijad ja eksportivad müüjad.

c)   Tegelik rakendamine

| (84) | Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. ECS koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (niinimetatud pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo rahastamiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka kohustab India Reservpank pankasid andma ekspordi rahastamiseks teatava osa laenude kogusummast. |
| --- | --- |

(84)

Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi suhtes kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda. ECS koosneb kahest allkavast: veoeelse ekspordikrediidi kava (niinimetatud pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo rahastamiseks enne eksportimist, ning veojärgse ekspordikrediidi kava, millega nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka kohustab India Reservpank pankasid andma ekspordi rahastamiseks teatava osa laenude kogusummast.

| (85) | India Reservpanga koondringkirja tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määravad üksnes turutingimused. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(85)

India Reservpanga koondringkirja tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määravad üksnes turutingimused. Intressimäärade erinevused võivad olla väiksemad hea krediidireitinguga äriühingute puhul. Tegelikult võivad kõrge krediidireitinguga äriühingud saada ekspordikrediiti ja sularahalaene samadel tingimustel.

d)   Järeldus ECSi kohta

| (86) | ECS-krediidi soodusintressimäärad, mis on kehtestatud põhjenduses 85 nimetatud India Reservpanga koondringkirjas, võivad vähendada eksportija intressikulusid selliste laenukuludega võrreldes, mis määrataks üksnes turutingimuste alusel, ning seega saab selline eksportija kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Ekspordi rahastamine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute rahastamisest. Tegelikult käsitatakse seda tavaliselt isegi riskantsemana ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata üksnes asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi. Lisaks ei oleks kommertspangad muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamaid intressimäärasid. |
| --- | --- |

(86)

ECS-krediidi soodusintressimäärad, mis on kehtestatud põhjenduses 85 nimetatud India Reservpanga koondringkirjas, võivad vähendada eksportija intressikulusid selliste laenukuludega võrreldes, mis määrataks üksnes turutingimuste alusel, ning seega saab selline eksportija kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Ekspordi rahastamine ei ole iseenesest vähem riskantne omamaiste tehingute rahastamisest. Tegelikult käsitatakse seda tavaliselt isegi riskantsemana ning tagatise kindlus sellise laenu andmisel põhineb finantseerimisobjektist sõltumata üksnes asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad India Reservpanga meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale eraldi. Lisaks ei oleks kommertspangad muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamaid intressimäärasid.

| (87) | Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on see soodustus valitsuse antav rahaline toetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis tuleks märkida, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma avaliku sektori raamatupidamisaruannetes (näiteks India valitsuse poolt kommertspankade kulude hüvitamine), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punktis b esitatud valitsuse määratluse alla. India Reservpank on sajaprotsendiliselt riigi oma, täidab valitsuspoliitika (näiteks rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpank annab algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi piirmäärade suhtes, mis on kohustuslikud India Reservpanga koondringkirja ning India Reservpanga korralduste alusel selle kohta, et kommertspangad peavad eraldama teatava summa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. Kõnealune korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i – käesoleval juhul on tegemist sooduslaenudega ekspordi rahastamiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud kord ei erine tegelikult valitsuste tavalisest tegevusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi käsitatakse konkreetse ja tasakaalustatavana, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute rahastamise suhtes ning need sõltuvad seetõttu eksporditegevusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a. |
| --- | --- |

(87)

Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on see soodustus valitsuse antav rahaline toetus algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis tuleks märkida, et ei algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma avaliku sektori raamatupidamisaruannetes (näiteks India valitsuse poolt kommertspankade kulude hüvitamine), nõutakse vaid valitsuse korraldust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii või iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. India Reservpank on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 2 punktis b esitatud valitsuse määratluse alla. India Reservpank on sajaprotsendiliselt riigi oma, täidab valitsuspoliitika (näiteks rahanduspoliitika) eesmärke ja selle juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. India Reservpank annab algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teise taande tähenduses korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud India Reservpanga määratud tingimustega, muu hulgas nendega, mis kehtestatakse ekspordikrediidi intressi piirmäärade suhtes, mis on kohustuslikud India Reservpanga koondringkirja ning India Reservpanga korralduste alusel selle kohta, et kommertspangad peavad eraldama teatava summa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. Kõnealune korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mida on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis i – käesoleval juhul on tegemist sooduslaenudega ekspordi rahastamiseks. Selline otsene rahaline ülekanne teatavatel tingimustel antava laenu kujul kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud kord ei erine tegelikult valitsuste tavalisest tegevusest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Kõnealust subsiidiumi käsitatakse konkreetse ja tasakaalustatavana, sest soodusintressimäärasid kohaldatakse üksnes eksporditehingute rahastamise suhtes ning need sõltuvad seetõttu eksporditegevusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 punktile a.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (88) | Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Kõnealune subsiidiumisumma (lugeja) on jagatud uurimisperioodi kogu ekspordikäibega (nimetaja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(88)

Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui ainsa koostööd teinud eksportiva tootja suhtes oleks kohaldatud tavalise kommertskrediidi puhul kehtinud intressimäärasid. Kõnealune subsiidiumisumma (lugeja) on jagatud uurimisperioodi kogu ekspordikäibega (nimetaja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (89) | Kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja puhul uurimisperioodil kindlaks tehtud subsiidiumi määr oli tühine. |
| --- | --- |

(89)

Kava kasutanud koostööd teinud eksportiva tootja puhul uurimisperioodil kindlaks tehtud subsiidiumi määr oli tühine.

3.9.   Tulumaksuvabastuse kava (ITES)

| (90) | Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tulumaksuvabastuse kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(90)

Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil tulumaksuvabastuse kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.10.   Pandžabi tööstussoodustuste kava

| (91) | Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Pandžabi tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(91)

Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Pandžabi tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.11.   Gujarati tööstussoodustuste kava

| (92) | Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Gujarati tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(92)

Uurimise käigus selgus, et koostööd teinud India tootjad ei saanud uurimisperioodil Gujarati tööstussoodustuste kava raames mingeid soodustusi. Seetõttu ei olnud nimetatud kava edasine analüüs käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.12.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (93) | Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 7,5 % kuni 12,4 % (ad valorem). Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve. |
| --- | --- |

(93)

Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 7,5 % kuni 12,4 % (ad valorem). Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud de minimis läve.

| (94) | Seepärast leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 18 jätkus subsideerimine uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(94)

Seepärast leitakse, et vastavalt algmääruse artiklile 18 jätkus subsideerimine uurimisperioodil.

3.13.   Järeldused subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

| (95) | Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(95)

Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.

| (96) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegid vaid kaks teadaolevat vaatlusaluse toote eksportivat tootjat. India ja liidu kättesaadava statistilise teabe põhjal ei ole võimalik kindlaks teha kõnealuste eksportijate osa kõigi vaatlusaluse toote eksportijate kogu müügimahust liitu. Kõnealused statistilised andmed võimaldaksid siiski oletada, et on olemas teisi tootjaid, kes saaksid vaatlusalust toodet liitu müüa. |
| --- | --- |

(96)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et koostööd tegid vaid kaks teadaolevat vaatlusaluse toote eksportivat tootjat. India ja liidu kättesaadava statistilise teabe põhjal ei ole võimalik kindlaks teha kõnealuste eksportijate osa kõigi vaatlusaluse toote eksportijate kogu müügimahust liitu. Kõnealused statistilised andmed võimaldaksid siiski oletada, et on olemas teisi tootjaid, kes saaksid vaatlusalust toodet liitu müüa.

| (97) | Tehti kindlaks, et uurimisperioodil said koostööd teinud eksportivad tootjad jätkuvalt kasu India valitsuselt saadava tasakaalustatava subsideerimise kaudu. Eespool analüüsitud subsideerimiskavadega antakse korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähitulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldataks või neid muudetaks või et koostööd teinud eksportivad tootjad nende kavade alusel enam soodustusi ei saaks. |
| --- | --- |

(97)

Tehti kindlaks, et uurimisperioodil said koostööd teinud eksportivad tootjad jätkuvalt kasu India valitsuselt saadava tasakaalustatava subsideerimise kaudu. Eespool analüüsitud subsideerimiskavadega antakse korduvaid soodustusi ja puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähitulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldataks või neid muudetaks või et koostööd teinud eksportivad tootjad nende kavade alusel enam soodustusi ei saaks.

| (98) | Puudub kättesaadav teave, mis osutaks, et teised eksportivad tootjad ei saaks edaspidi kasu eespool analüüsitud subsiidiumikavade kaudu. Seepärast tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus üleriigilisel tasandil. |
| --- | --- |

(98)

Puudub kättesaadav teave, mis osutaks, et teised eksportivad tootjad ei saaks edaspidi kasu eespool analüüsitud subsiidiumikavade kaudu. Seepärast tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus üleriigilisel tasandil.

| (99) | Eespool kirjeldatut silmas pidades tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi. |
| --- | --- |

(99)

Eespool kirjeldatut silmas pidades tehakse järeldus, et subsideerimine jätkus uurimisperioodil ja jätkuks tõenäoliselt ka edaspidi.

4.   LIIDU TOOTMINE

| (100) | Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tootsid liidus samasuguseid tooteid järgmised liidu tootjad: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos S.A.. Taotluse esitajad taotlesid kehtivate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamist. Liidu toodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas taotluses esitatud teavet ning liidu tootjatelt enne ja pärast läbivaatamise uurimise algatamist kogutud andmeid. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt 7 093 tonni. |
| --- | --- |

(100)

Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul tootsid liidus samasuguseid tooteid järgmised liidu tootjad: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos S.A.. Taotluse esitajad taotlesid kehtivate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamist. Liidu toodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, sealhulgas taotluses esitatud teavet ning liidu tootjatelt enne ja pärast läbivaatamise uurimise algatamist kogutud andmeid. Selle põhjal oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt 7 093 tonni.

| (101) | Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kuna küsimustiku vastused esitanud kolme liidu tootja samasuguse toote toodang moodustas uurimisperioodil 95 % samasuguse toote liidu kogutoodangust, käsitatakse nende tootjate andmeid representatiivsetena kogu liidu tootmisharu suhtes. |
| --- | --- |

(101)

Kõik liidu tootjad (kes annavad liidu kogutoodangu) moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kuna küsimustiku vastused esitanud kolme liidu tootja samasuguse toote toodang moodustas uurimisperioodil 95 % samasuguse toote liidu kogutoodangust, käsitatakse nende tootjate andmeid representatiivsetena kogu liidu tootmisharu suhtes.

5.   OLUKORD LIIDU TURUL

5.1.   Sissejuhatav märkus

| (102) | Selleks et analüüsida impordimahu ja hinna suundumusi, kasutati Eurostati impordistatistikat vaatlusalusel perioodil kohaldatud TARIC-koodide kohta: 2007. ja 2008. aastal TARIC-koode 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 ning 2009. ja järgnevate aastate kohta TARIC-koode 2941100010 ja 2941900030. |
| --- | --- |

(102)

Selleks et analüüsida impordimahu ja hinna suundumusi, kasutati Eurostati impordistatistikat vaatlusalusel perioodil kohaldatud TARIC-koodide kohta: 2007. ja 2008. aastal TARIC-koode 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 ning 2009. ja järgnevate aastate kohta TARIC-koode 2941100010 ja 2941900030.

| (103) | Võttes arvesse liidu tootjate arvu ja fakti, et üks liidu tootja tootis samasugust toodet teise tootjaga sõlmitud töötlemislepingu alusel, siis on teave liidu tootmisharu kohta esitatud vajaduse korral indeksite või vahemikena üksnes selleks, et kaitsta andmete konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(103)

Võttes arvesse liidu tootjate arvu ja fakti, et üks liidu tootja tootis samasugust toodet teise tootjaga sõlmitud töötlemislepingu alusel, siis on teave liidu tootmisharu kohta esitatud vajaduse korral indeksite või vahemikena üksnes selleks, et kaitsta andmete konfidentsiaalsust.

5.2.   Tarbimine liidu turul

| (104) | Liidu tootmisharu müüb samasugust toodet sõltumatutele klientidele ning müüb või annab seda üle seotud äriühingutele edasiseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

(104)

Liidu tootmisharu müüb samasugust toodet sõltumatutele klientidele ning müüb või annab seda üle seotud äriühingutele edasiseks töötlemiseks.

| (105) | Müüki sõltumatutele üksustele käsitati vabaturuna. Müüki või üleandmist seotud üksustele käsitati suletud turuna. |
| --- | --- |

(105)

Müüki sõltumatutele üksustele käsitati vabaturuna. Müüki või üleandmist seotud üksustele käsitati suletud turuna.

| (106) | Selleks et arvutada vaatlusaluse toote ja samasuguse toote liidu tarbimine, lisas komisjon järgmised andmed:






  — | uurimisaluse toote impordi kogumaht liitu Eurostati andmete alusel; |
| --- | --- | --- |

(106)

Selleks et arvutada vaatlusaluse toote ja samasuguse toote liidu tarbimine, lisas komisjon järgmised andmed:

—

uurimisaluse toote impordi kogumaht liitu Eurostati andmete alusel;

| — | liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus; |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote müügimaht liidus;

| — | liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote maht suletud turul ja |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote maht suletud turul ja

| — | teiste teadaolevate liidu tootjate samasuguse toote hinnanguline müügimaht liidus. |
| --- | --- |

—

teiste teadaolevate liidu tootjate samasuguse toote hinnanguline müügimaht liidus.

| (107) | Tuleb märkida, et müügimahtude dubleeriva arvestamise vältimiseks jäeti eespool esitatud arvutusest välja töötlemislepinguga hõlmatud müük kahe liidu tootja vahel. |
| --- | --- |

(107)

Tuleb märkida, et müügimahtude dubleeriva arvestamise vältimiseks jäeti eespool esitatud arvutusest välja töötlemislepinguga hõlmatud müük kahe liidu tootja vahel.

| (108) | Eelöeldu põhjal on vaatlusaluse ja samasuguse toote liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil järk-järgult suurenenud 28 % võrra.









  Tarbimine (tonnides) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode ja samasugune toode | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Indeks | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Eelöeldu põhjal on vaatlusaluse ja samasuguse toote liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil järk-järgult suurenenud 28 % võrra.

Tarbimine (tonnides)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode ja samasugune toode

6 601

7 021

7 783

8 423

Indeks

100

106

118

128

5.3.   Import Indiast

5.3.1.   Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

| Import (tonnides) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Indeks | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Indeks | 100 | 8 | 34 | 32 |

Import (tonnides)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks

32,6

16,1

1,9

1,4

Indeks

100

49

6

4

Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import

45,5

3,7

15,5

14,5

Indeks

100

8

34

32

| (109) | Vastavalt Eurostati andmetele on Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaba ringluse jaoks vaatlusalusel perioodil vähenenud 96 % võrra. Märkimisväärne langus – 51 protsendipunkti – toimus 2008. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 43 protsendipunkti võrra 2009. aastal ja kahe protsendipunkti võrra uurimiseperioodil. |
| --- | --- |

(109)

Vastavalt Eurostati andmetele on Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaba ringluse jaoks vaatlusalusel perioodil vähenenud 96 % võrra. Märkimisväärne langus – 51 protsendipunkti – toimus 2008. aastal, millele järgnes edasine vähenemine 43 protsendipunkti võrra 2009. aastal ja kahe protsendipunkti võrra uurimiseperioodil.

| (110) | Mõnevõrra erinevat suundumust võib täheldada seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul, mille kohta ei kehti tasakaalustavad maksud ja tollimaksud. Pärast esialgset impordi langust 92 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel, suurenes import 2009. aastal ning jäi uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilseks.









  Keskmine hind (eurot/tonn) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Indeks | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Indeks | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Mõnevõrra erinevat suundumust võib täheldada seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul, mille kohta ei kehti tasakaalustavad maksud ja tollimaksud. Pärast esialgset impordi langust 92 % võrra 2007. ja 2008. aasta vahel, suurenes import 2009. aastal ning jäi uurimisperioodi jooksul suhteliselt stabiilseks.

Keskmine hind (eurot/tonn)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks

25 863

28 934

34 758

19 200

Indeks

100

112

134

74

Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import

35 616

37 443

30 894

30 044

Indeks

100

105

87

84

| (111) | Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi keskmine hind vaba ringluse jaoks suurenes 34 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel, seejärel langes uurimisperioodil järsku kuni tasemini, mis oli 26 % väiksem 2007. aasta tasemest. Ka seestöötlemise korraga hõlmatud impordihinnad järgisid langussuundumust ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 16 % võrra. Kahe impordirežiimi hinnasuundumuste erinevust võib põhjendada vaatlusaluse toote peamiselt imporditud liigiga, s.o tsefaleksiiniga, mis on suhteliselt kallim kui muud vaatlusalused tooted.









  India impordi turuosa | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Indeks | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Indeks | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi keskmine hind vaba ringluse jaoks suurenes 34 % võrra 2007. ja 2009. aasta vahel, seejärel langes uurimisperioodil järsku kuni tasemini, mis oli 26 % väiksem 2007. aasta tasemest. Ka seestöötlemise korraga hõlmatud impordihinnad järgisid langussuundumust ja vähenesid vaatlusalusel perioodil 16 % võrra. Kahe impordirežiimi hinnasuundumuste erinevust võib põhjendada vaatlusaluse toote peamiselt imporditud liigiga, s.o tsefaleksiiniga, mis on suhteliselt kallim kui muud vaatlusalused tooted.

India impordi turuosa

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Vaatlusaluse toote import vaba ringluse jaoks

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Indeks

100

46

5

3

Vaatlusaluse toote seestöötlemise korraga hõlmatud import

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Indeks

100

8

29

25

| (112) | Vaba ringluse jaoks või seestöötlemise korraga hõlmatud Indiast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väga väike ja vähenes mõlemal juhul. |
| --- | --- |

(112)

Vaba ringluse jaoks või seestöötlemise korraga hõlmatud Indiast pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil väga väike ja vähenes mõlemal juhul.

| (113) | Üks liidu tootja osutas, et Eurostati andmetel põhinevat India importi oli valesti hinnatud, sest India ekspordistatistikas olid suuremad ekspordimahud kui Eurostati andmetes. Seoses sellega tuleb märkida, et komisjoni tavapraktika on kasutada impordistatistika alusena Eurostati andmeid. Lisaks märgitakse, et India ekspordistatistikas ei ole näidatud ekspordi sihtkohta ega seda, kas see tegelikult oli suunatud liitu. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(113)

Üks liidu tootja osutas, et Eurostati andmetel põhinevat India importi oli valesti hinnatud, sest India ekspordistatistikas olid suuremad ekspordimahud kui Eurostati andmetes. Seoses sellega tuleb märkida, et komisjoni tavapraktika on kasutada impordistatistika alusena Eurostati andmeid. Lisaks märgitakse, et India ekspordistatistikas ei ole näidatud ekspordi sihtkohta ega seda, kas see tegelikult oli suunatud liitu. Seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

5.3.2.   Hinna allalöömine

| (114) | Pidades silmas liidu turule vabasse ringlusse jõudnud Indiast pärit impordi äärmiselt väikest kogust, ei saa hinna allalöömise kohta teha arvestatavat järeldust. Seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul tehti kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli negatiivne. Kõnealune import oli koguselt siiski väiksem kui kümme tonni ja oli seotud vaid ühe tooteliigiga (tsefaleksiiniga), mis on ka kõige kallim ja kõige väiksema turuosaga tooteliik turul. Seepärast jõuti järeldusele, et seestöötlemise korraga hõlmatud imporditehinguid käsitlevad andmed ei olnud representatiivsed hinna allalöömise arvestatavaks arvutamiseks ega sobi edasiseks analüüsiks. |
| --- | --- |

(114)

Pidades silmas liidu turule vabasse ringlusse jõudnud Indiast pärit impordi äärmiselt väikest kogust, ei saa hinna allalöömise kohta teha arvestatavat järeldust. Seestöötlemise korraga hõlmatud impordi puhul tehti kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli negatiivne. Kõnealune import oli koguselt siiski väiksem kui kümme tonni ja oli seotud vaid ühe tooteliigiga (tsefaleksiiniga), mis on ka kõige kallim ja kõige väiksema turuosaga tooteliik turul. Seepärast jõuti järeldusele, et seestöötlemise korraga hõlmatud imporditehinguid käsitlevad andmed ei olnud representatiivsed hinna allalöömise arvestatavaks arvutamiseks ega sobi edasiseks analüüsiks.

| (115) | Üks liidu tootja osutas, et kahe impordikategooria, s.o vaba ringlusega ja seestöötlemise korraga hõlmatud impordi eraldi analüüs ei olnud kooskõlas varasema läbivaatamise menetluse lahendusega ja oli vastuolus komisjoni praktikaga. |
| --- | --- |

(115)

Üks liidu tootja osutas, et kahe impordikategooria, s.o vaba ringlusega ja seestöötlemise korraga hõlmatud impordi eraldi analüüs ei olnud kooskõlas varasema läbivaatamise menetluse lahendusega ja oli vastuolus komisjoni praktikaga.

| (116) | Selles suhtes tuleb märkida, et nagu on järeldatud põhjenduses 115, olid nii seestöötlemise korraga hõlmatud kui ka vaba ringluse jaoks imporditud kogused arvestatavate järelduste tegemiseks ebapiisavad. Arvestades impordi väikest koondmahtu, on see järeldus samamoodi kohaldatav ka kõnealuse mahu kohta. |
| --- | --- |

(116)

Selles suhtes tuleb märkida, et nagu on järeldatud põhjenduses 115, olid nii seestöötlemise korraga hõlmatud kui ka vaba ringluse jaoks imporditud kogused arvestatavate järelduste tegemiseks ebapiisavad. Arvestades impordi väikest koondmahtu, on see järeldus samamoodi kohaldatav ka kõnealuse mahu kohta.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest

| Import kolmandatest riikidest | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | | |
| Singapur | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Indeks | 100 | 93 | 130 | 156 |
| Hiina | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Indeks | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Omaan | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Indeks | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Muud kolmandad riigid | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Indeks | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Kokku | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Indeks | 100 | 114 | 144 | 162 |

Import kolmandatest riikidest

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

Singapur

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Indeks

100

93

130

156

Hiina

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Indeks

100

128

241

253

Omaan

373,4

438,5

301,7

287,9

Indeks

100

117

81

77

Muud kolmandad riigid

67,8

327,5

74,2

73,2

Indeks

100

483

109

108

Kokku

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Indeks

100

114

144

162

| (117) | Läbivaatamisaluse toote import muudest riikidest kui India on vaatlusalusel perioodil suurenenud 62 %, seejuures suurenes turuosa järsku rohkem kui 10 protsendipunkti võrra, 37,6 protsendist kuni 47,7 protsendini, mis langes kokku suurenenud tarbimisega liidu turul. Muude eksportivate riikide seas olid Singapur, Hiina ja Omaan peamised tarnijad liidu turul.









  Keskmine impordihind tonni kohta eurodes | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapur | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Indeks | 100 | 83 | 61 | 51 |
| Hiina | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Indeks | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Omaan | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Indeks | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Muud kolmandad riigid | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Indeks | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Kokku | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Indeks | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Läbivaatamisaluse toote import muudest riikidest kui India on vaatlusalusel perioodil suurenenud 62 %, seejuures suurenes turuosa järsku rohkem kui 10 protsendipunkti võrra, 37,6 protsendist kuni 47,7 protsendini, mis langes kokku suurenenud tarbimisega liidu turul. Muude eksportivate riikide seas olid Singapur, Hiina ja Omaan peamised tarnijad liidu turul.

Keskmine impordihind tonni kohta eurodes

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Singapur

44 218

36 590

27 007

22 485

Indeks

100

83

61

51

Hiina

29 515

26 622

21 224

20 683

Indeks

100

90

72

70

Omaan

29 875

27 665

23 440

22 597

Indeks

100

93

78

76

Muud kolmandad riigid

38 324

35 987

45 628

46 938

Indeks

100

94

119

122

Kokku

39 020

32 953

25 193

22 385

Indeks

100

84

65

57

| (118) | Keskmised impordihinnad kolmandatest riikidest vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt – 43 % võrra. Kuigi peamiste eksportivate riikide (Singapur, Hiina ja Omaan) hinnad lõid liidu hinna uurimisperioodil alla umbes 20 % võrra iga üksiku toote puhul ning impordimahtu võib käsitada olulisena, ei mõjutanud sellise madala hinnaga import ilmselt liidu tootmisharu kasumlikkust. |
| --- | --- |

(118)

Keskmised impordihinnad kolmandatest riikidest vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt – 43 % võrra. Kuigi peamiste eksportivate riikide (Singapur, Hiina ja Omaan) hinnad lõid liidu hinna uurimisperioodil alla umbes 20 % võrra iga üksiku toote puhul ning impordimahtu võib käsitada olulisena, ei mõjutanud sellise madala hinnaga import ilmselt liidu tootmisharu kasumlikkust.

| (119) | Üks liidu tootja väitis, et erinevate impordihindade suundumuste analüüsis oleks pidanud arvesse võtma eri tooteliike. Sellega seoses tuleks märkida, et kooskõlas tavapraktikaga peab hinnasuundumuste analüüsi muu hulgas tegema vaatlusaluse toote põhjal, olenemata iga tooteliigi osakaalust. Lisaks märgitakse, et käesoleval juhul ei tehtud järeldust kolmandate riikide impordihindade suundumuse kohta vaatlusalusel perioodil. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(119)

Üks liidu tootja väitis, et erinevate impordihindade suundumuste analüüsis oleks pidanud arvesse võtma eri tooteliike. Sellega seoses tuleks märkida, et kooskõlas tavapraktikaga peab hinnasuundumuste analüüsi muu hulgas tegema vaatlusaluse toote põhjal, olenemata iga tooteliigi osakaalust. Lisaks märgitakse, et käesoleval juhul ei tehtud järeldust kolmandate riikide impordihindade suundumuse kohta vaatlusalusel perioodil. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (120) | Kõik liidu tootjad väitsid, et muu hulgas Hiinast ja Omaanist imporditi amoksitsilliintrihüdraati peamiselt veterinaarkasutuseks ja seda oleks pidanud eespool nimetatud hindade analüüsi puhul arvesse võtma. Sellega seoses märgitakse, et läbivaatamisalune toode hõlmab nii humaan- kui ka veterinaarravimitena kasutatavaid antibiootikume. Lisaks ei olnud kõnealuse väite toetuseks esitatud teave tõendatud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(120)

Kõik liidu tootjad väitsid, et muu hulgas Hiinast ja Omaanist imporditi amoksitsilliintrihüdraati peamiselt veterinaarkasutuseks ja seda oleks pidanud eespool nimetatud hindade analüüsi puhul arvesse võtma. Sellega seoses märgitakse, et läbivaatamisalune toode hõlmab nii humaan- kui ka veterinaarravimitena kasutatavaid antibiootikume. Lisaks ei olnud kõnealuse väite toetuseks esitatud teave tõendatud. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (121) | Üks liidu tootja vaidlustas amoksitsiilliintrihüdraadi ja amptsilliintrihüdraadi hinnavõrdluse aluse uurimisperioodil, pidades silmas asjaolu, et Eurostati andmetes ei eristata neid kahte tooteliiki. Kuna sellega seoses tehti kindlaks, et mõlema tooteliigi liidu tootmisharu hinnad on väga sarnased, siis ei olnud koondhinna võrdlus põhjendamatu. |
| --- | --- |

(121)

Üks liidu tootja vaidlustas amoksitsiilliintrihüdraadi ja amptsilliintrihüdraadi hinnavõrdluse aluse uurimisperioodil, pidades silmas asjaolu, et Eurostati andmetes ei eristata neid kahte tooteliiki. Kuna sellega seoses tehti kindlaks, et mõlema tooteliigi liidu tootmisharu hinnad on väga sarnased, siis ei olnud koondhinna võrdlus põhjendamatu.

| (122) | Singapuri impordi käsitlemisel väitsid kõik liidu tootjad, et import toimus siirdehinna alusel seotud isikute vahel. Sellistel tingimustel kõnealuse impordi lisamine moonutaks muude kolmandate riikide keskmisi hindu. Märgitakse, et kui kõnealune import tuleks hinnavõrdlusest välja jätta, siis eespool nimetatud järeldus seoses hinna allalöömise marginaaliga ei muutuks oluliselt ning järeldus selle kohta, et madala hinnaga import ei mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkust, jääks paikapidavaks. |
| --- | --- |

(122)

Singapuri impordi käsitlemisel väitsid kõik liidu tootjad, et import toimus siirdehinna alusel seotud isikute vahel. Sellistel tingimustel kõnealuse impordi lisamine moonutaks muude kolmandate riikide keskmisi hindu. Märgitakse, et kui kõnealune import tuleks hinnavõrdlusest välja jätta, siis eespool nimetatud järeldus seoses hinna allalöömise marginaaliga ei muutuks oluliselt ning järeldus selle kohta, et madala hinnaga import ei mõjutanud liidu tootmisharu kasumlikkust, jääks paikapidavaks.

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (123) | Järgmiste liidu tootmisharu majandusnäitajate puhul on kindlaks tehtud, et järeldusi võimaldav analüüs ja hindamine tuleb keskendada vabaturul valitsevale olukorrale: müügimahule ja -hinnale liidu turul, turuosale ja kasumlikkusele. Kui oli võimalik ja põhjendatud, siis võrreldi kõnealuseid tulemusi järgmiseks suletud turu andmetega, selleks et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(123)

Järgmiste liidu tootmisharu majandusnäitajate puhul on kindlaks tehtud, et järeldusi võimaldav analüüs ja hindamine tuleb keskendada vabaturul valitsevale olukorrale: müügimahule ja -hinnale liidu turul, turuosale ja kasumlikkusele. Kui oli võimalik ja põhjendatud, siis võrreldi kõnealuseid tulemusi järgmiseks suletud turu andmetega, selleks et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.

| (124) | Muude majandusnäitajate puhul tehti siiski uurimisega kindlaks, et neid saab põhjendatult uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes. Tõepoolest sõltuvad tootmine (nii suletud turu kui ka vabaturu jaoks), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, aktsiad, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime kogu tegevusest, sõltumata sellest, kas toodangut müüakse suletud turul või vabaturul. |
| --- | --- |

(124)

Muude majandusnäitajate puhul tehti siiski uurimisega kindlaks, et neid saab põhjendatult uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes. Tõepoolest sõltuvad tootmine (nii suletud turu kui ka vabaturu jaoks), tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, aktsiad, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime kogu tegevusest, sõltumata sellest, kas toodangut müüakse suletud turul või vabaturul.

| (125) | Pärast seda, kui ühelt liidu tootjalt olid saadud märkused nende faktide ja kaalutluste lõpliku teatavakstegemise kohta, mille põhjal tehti ettepanek menetlus lõpetada, parandati mõned majandusnäitajad järgmistes põhjendustes. Kõnealused muudatused ei olnud sellised, mis muudaksid järeldust liidu tootmisharu olukorra kohta. |
| --- | --- |

(125)

Pärast seda, kui ühelt liidu tootjalt olid saadud märkused nende faktide ja kaalutluste lõpliku teatavakstegemise kohta, mille põhjal tehti ettepanek menetlus lõpetada, parandati mõned majandusnäitajad järgmistes põhjendustes. Kõnealused muudatused ei olnud sellised, mis muudaksid järeldust liidu tootmisharu olukorra kohta.

5.5.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsuse indeks | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Toodanguindeks | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Tootmisvõimsuse rakendamise indeks | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootmisvõimsuse indeks

100

100

104

107

Toodanguindeks

100

95

96

98

Tootmisvõimsuse rakendamise indeks

100

95

92

91

| (126) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli stabiilne 2007. ja 2008. aasta vahel, enne 2008. kuni 2009. aastani toimunud suurenemist 4 % ning edasist suurenemist 3 % võrra uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(126)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus oli stabiilne 2007. ja 2008. aasta vahel, enne 2008. kuni 2009. aastani toimunud suurenemist 4 % ning edasist suurenemist 3 % võrra uurimisperioodil.

| (127) | Siiski ei järginud tootmismaht seda tõusu ühe liidu tootja ettenägematute tehniliste raskuste tõttu 2008. aastal, mil tootmismaht vähenes 5 % ja taastus seejärel järk-järgult kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(127)

Siiski ei järginud tootmismaht seda tõusu ühe liidu tootja ettenägematute tehniliste raskuste tõttu 2008. aastal, mil tootmismaht vähenes 5 % ja taastus seejärel järk-järgult kuni uurimisperioodini.

| (128) | Tootmisvõimsuse suurenemise ja tootmise väikese languse tulemusel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis uurimisperioodil tasemeni, mis oli 9 % väiksem kui 2007. aastal. |
| --- | --- |

(128)

Tootmisvõimsuse suurenemise ja tootmise väikese languse tulemusel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil jätkuvalt ning jõudis uurimisperioodil tasemeni, mis oli 9 % väiksem kui 2007. aastal.

5.5.2.   Müügimaht, müügihind ja turuosa

5.5.2.1.   Vabaturu müük

| Müük sõltumatutele isikutele liidus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahu indeks | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Keskmise müügihinna indeks | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Turuosa indeks | 100 | 90 | 79 | 78 |

Müük sõltumatutele isikutele liidus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Mahu indeks

100

97

93

99

Keskmise müügihinna indeks

100

121

104

104

Turuosa indeks

100

90

79

78

| (129) | Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele oli uurimisperioodil mõnevõrra väiksem 2007. aasta tasemest, vähenedes 7 % võrra 2009. aastal ja seejärel suurenedes uurimisperioodi jooksul kuue protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(129)

Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele isikutele oli uurimisperioodil mõnevõrra väiksem 2007. aasta tasemest, vähenedes 7 % võrra 2009. aastal ja seejärel suurenedes uurimisperioodi jooksul kuue protsendipunkti võrra.

| (130) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Hinnad tõusid järsult 21 % võrra 2008. aastal enne 17-protsendipunktist langust 2009. aastal ning jäid stabiilseks uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(130)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Hinnad tõusid järsult 21 % võrra 2008. aastal enne 17-protsendipunktist langust 2009. aastal ning jäid stabiilseks uurimisperioodil.

| (131) | Üks liidu tootja väitis, et Indiast pärit impordi hinna mõju liidu tootmisharule ei olnud õigesti hinnatud. Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et mingit hinna allalöömist ei ole kindlaks tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 115. Lisaks on põhjenduses eespool märgitud, et liidu tootmisharu hinnad suurenesid vaatlusalusel perioodil 4 %. Leiti, et kõnealustes tingimustes ei olnud Indiast pärit impordil mingit negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. |
| --- | --- |

(131)

Üks liidu tootja väitis, et Indiast pärit impordi hinna mõju liidu tootmisharule ei olnud õigesti hinnatud. Sellega seoses märgitakse kõigepealt, et mingit hinna allalöömist ei ole kindlaks tehtud, nagu on märgitud põhjenduses 115. Lisaks on põhjenduses eespool märgitud, et liidu tootmisharu hinnad suurenesid vaatlusalusel perioodil 4 %. Leiti, et kõnealustes tingimustes ei olnud Indiast pärit impordil mingit negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale.

| (132) | Vähenev müük sõltumatutele isikutele liidu turul kajastus turuosa arengus, mis võrreldes 2007. aastaga vähenes uurimisperioodil 22 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(132)

Vähenev müük sõltumatutele isikutele liidu turul kajastus turuosa arengus, mis võrreldes 2007. aastaga vähenes uurimisperioodil 22 protsendipunkti.

5.5.2.2.   Suletud turg

| Suletud turg liidus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahu indeks | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Suletud turu keskmise müügihinna indeks | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Turuosa indeks | 100 | 109 | 104 | 100 |

Suletud turg liidus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Mahu indeks

100

115

122

128

Suletud turu keskmise müügihinna indeks

100

100

111

110

Turuosa indeks

100

109

104

100

| (133) | Samal ajal kui liidu tootmisharu müük sõltumatutele isikutele vähenes vaatamata suurenevale nõudlusele vaatlusalusel perioodil, suurenes müük suletud turul 28 %. |
| --- | --- |

(133)

Samal ajal kui liidu tootmisharu müük sõltumatutele isikutele vähenes vaatamata suurenevale nõudlusele vaatlusalusel perioodil, suurenes müük suletud turul 28 %.

| (134) | Liidu tootmisharu suletud turuga seotud turuosa suurenes 9 protsendipunkti võrra 2008. aastal, kuid vähenes siis järk-järgult 2007. aasta tasemeni. |
| --- | --- |

(134)

Liidu tootmisharu suletud turuga seotud turuosa suurenes 9 protsendipunkti võrra 2008. aastal, kuid vähenes siis järk-järgult 2007. aasta tasemeni.

5.5.2.3.   Liidu tootmisharu turuosa / kasv

| Müük sõltumatutele isikutele, müük suletud turul ja suletud turg | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahu indeks | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Turuosa indeks | 100 | 100 | 92 | 90 |

Müük sõltumatutele isikutele, müük suletud turul ja suletud turg

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Mahu indeks

100

107

108

114

Turuosa indeks

100

100

92

90

| (135) | Liidu tootmisharu turuosa tervikuna tehti kindlaks, liites liidu vabaturu ja suletud turu mahud. Kuigi kõnealune maht suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 10 protsendipunkti võrra, kuigi turu tarbimine samal perioodil suurenes 28 %. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud kasu tarbimise kasvust. |
| --- | --- |

(135)

Liidu tootmisharu turuosa tervikuna tehti kindlaks, liites liidu vabaturu ja suletud turu mahud. Kuigi kõnealune maht suurenes vaatlusalusel perioodil 14 %, vähenes liidu tootmisharu turuosa 10 protsendipunkti võrra, kuigi turu tarbimine samal perioodil suurenes 28 %. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud kasu tarbimise kasvust.

5.5.3.   Varud

| Varud | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mahu indeks | 100 | 74 | 63 | 46 |

Varud

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Mahu indeks

100

74

63

46

| (136) | Varud kahanesid 54 % võrra 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, mida võib peamiselt selgitada nõudluse suurenemisega suletud turul. |
| --- | --- |

(136)

Varud kahanesid 54 % võrra 2007. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, mida võib peamiselt selgitada nõudluse suurenemisega suletud turul.

5.5.4.   Kasumlikkus

5.5.4.1.   Kasumlikkus vabaturul

| Kasumlikkus vabaturul | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 447 | 218 | 253 |

Kasumlikkus vabaturul

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Indeks

100

447

218

253

| (137) | Liidu tootmisharu sõltumatutele isikutele suunatud müügi tulusus liidu turul paranes uurimisperioodi jooksul oluliselt – 153 protsendipunkti võrra. Kõnealust arengut saab selgitada hindade keskmise suurenemisega 2 % võrra ja tootmiskulu vähenemisega. Viimase aegumise läbivaatamise uurimisperioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes oli kasum suurenenud üle 400 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(137)

Liidu tootmisharu sõltumatutele isikutele suunatud müügi tulusus liidu turul paranes uurimisperioodi jooksul oluliselt – 153 protsendipunkti võrra. Kõnealust arengut saab selgitada hindade keskmise suurenemisega 2 % võrra ja tootmiskulu vähenemisega. Viimase aegumise läbivaatamise uurimisperioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes oli kasum suurenenud üle 400 protsendipunkti.

| (138) | Tuleks märkida, et kui 2007. aasta välja arvata, siis on liidu tootmisharu kasumi tase vaatlusalusel perioodil ületanud viimases aegumise läbivaatamise uurimises kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 % (edaspidi „sihtkasum”). |
| --- | --- |

(138)

Tuleks märkida, et kui 2007. aasta välja arvata, siis on liidu tootmisharu kasumi tase vaatlusalusel perioodil ületanud viimases aegumise läbivaatamise uurimises kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 % (edaspidi „sihtkasum”).

| (139) | Kaks liidu tootjat väitsid, et kasumlikkust ei ole õigesti hinnatud, sest toodetega seotud tarnijate saadud kasum ei ole maha arvatud nende kuludest. Sellega seoses on pidevaks tavaks olnud arvata maha tooraine tootmisega seotud isikute saadud kasum. Kõnealustel tingimustel tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(139)

Kaks liidu tootjat väitsid, et kasumlikkust ei ole õigesti hinnatud, sest toodetega seotud tarnijate saadud kasum ei ole maha arvatud nende kuludest. Sellega seoses on pidevaks tavaks olnud arvata maha tooraine tootmisega seotud isikute saadud kasum. Kõnealustel tingimustel tuli see väide tagasi lükata.

5.5.4.2.   Suletud turu müügi kasumlikkus

| Suletud turu müügi kasumlikkus | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 55 | 153 | 151 |

Suletud turu müügi kasumlikkus

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Indeks

100

55

153

151

| (140) | Liidu tootmisharu suletud turu müügi kasumlikkus paranes uurimisperioodil 51 %. Seda arengut selgitab suuresti hindade keskmine suurenemine 10 % võrra. Kuna kõnealune hinnasuundumus põhineb siirdehindadel, siis ei tohiks selle alusel arvestatavaid järeldusi teha. |
| --- | --- |

(140)

Liidu tootmisharu suletud turu müügi kasumlikkus paranes uurimisperioodil 51 %. Seda arengut selgitab suuresti hindade keskmine suurenemine 10 % võrra. Kuna kõnealune hinnasuundumus põhineb siirdehindadel, siis ei tohiks selle alusel arvestatavaid järeldusi teha.

5.5.5.   Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja kapitali kaasamise võime

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringute indeks | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Investeeringutasuvuse indeks | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Rahakäibe indeks | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Investeeringute indeks

100

246

342

129

Investeeringutasuvuse indeks

100

233

52

62

Rahakäibe indeks

100

236

83

107

| (141) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil. Investeeringud olid seotud tootmisvõimsuse kasvuga, eesmärgiks oli tarnida nii suletud kui ka vabaturule. |
| --- | --- |

(141)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil. Investeeringud olid seotud tootmisvõimsuse kasvuga, eesmärgiks oli tarnida nii suletud kui ka vabaturule.

| (142) | Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest) vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt. |
| --- | --- |

(142)

Uurimine näitas ka, et investeeringutasuvus (s.o toote maksueelne puhaskasum väljendatuna protsendina toote valmistamiseks kasutatud põhivara raamatupidamislikust puhasväärtusest) vähenes vaatlusalusel perioodil märgatavalt.

| (143) | Rahakäive suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, kuna kasumlikkuse vähenemist sai kompenseerida varude vähendamisega vaatlusaluse perioodi teises pooles. |
| --- | --- |

(143)

Rahakäive suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, kuna kasumlikkuse vähenemist sai kompenseerida varude vähendamisega vaatlusaluse perioodi teises pooles.

5.5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive indeks | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Tootlikkuse indeks | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Töötasu indeks | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tööhõive indeks

100

106

111

109

Tootlikkuse indeks

100

89

87

89

Töötasu indeks

100

104

106

106

| (144) | Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on kooskõlas investeeringutega tootmisvõimsusesse, samal ajal suurenes keskmine töötasu kõigest 6 %. Pärast ühe liidu tootja ootamatuid tehnilisi raskusi vähenes tootlikkus kokku 11 %. |
| --- | --- |

(144)

Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on kooskõlas investeeringutega tootmisvõimsusesse, samal ajal suurenes keskmine töötasu kõigest 6 %. Pärast ühe liidu tootja ootamatuid tehnilisi raskusi vähenes tootlikkus kokku 11 %.

5.5.7.   Tasakaalustatavate subsiidiumisummade suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest

| (145) | Arvestades Indiast pärineva subsideeritud impordi mahtu, ei saa tegeliku subsideerimissumma mõju pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(145)

Arvestades Indiast pärineva subsideeritud impordi mahtu, ei saa tegeliku subsideerimissumma mõju pidada oluliseks.

| (146) | Liidu tootmisharu olukord on pärast viimast läbivaatamisega seotud uurimist ning vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud. Seepärast võib liidu tootmisharu taastumist varasemast subsideerimisest hinnata täielikuks. |
| --- | --- |

(146)

Liidu tootmisharu olukord on pärast viimast läbivaatamisega seotud uurimist ning vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud. Seepärast võib liidu tootmisharu taastumist varasemast subsideerimisest hinnata täielikuks.

5.6.   Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

| (147) | Ajavahemikul 2007. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli vaatlusaluse toote subsideeritud impordi kogus tühine. Kui jätta kõrvale teatavad kahjunäitajad, nagu turuosa, tootmismaht ja investeeringutasuvus, siis oli enamiku kahjunäitajate, sealhulgas kasumlikkuse (+ 153 %), müügihinna (+ 4 %), müügimahu (+ 14 %), tööhõive (+ 10 %) ja investeeringute (+ 29 %) areng vaatlusalusel perioodil positiivne. Kui 2007. aasta välja arvata, siis ületas kasumi tase liidu turul eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 %. Enamiku näitajate positiivne suundumus tuleneb peamiselt liidu tootmisharu usaldusväärsusest ja pikaajalisest kliendisuhtest, mis tal on tekkinud viimaste aastate jooksul, kuid ka hinnatasemest, mida ta on suutnud turul saavutada. |
| --- | --- |

(147)

Ajavahemikul 2007. aasta ja läbivaatamise uurimisperioodi vahel oli vaatlusaluse toote subsideeritud impordi kogus tühine. Kui jätta kõrvale teatavad kahjunäitajad, nagu turuosa, tootmismaht ja investeeringutasuvus, siis oli enamiku kahjunäitajate, sealhulgas kasumlikkuse (+ 153 %), müügihinna (+ 4 %), müügimahu (+ 14 %), tööhõive (+ 10 %) ja investeeringute (+ 29 %) areng vaatlusalusel perioodil positiivne. Kui 2007. aasta välja arvata, siis ületas kasumi tase liidu turul eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega kindlaks määratud kasumimarginaali, s.o 10 %. Enamiku näitajate positiivne suundumus tuleneb peamiselt liidu tootmisharu usaldusväärsusest ja pikaajalisest kliendisuhtest, mis tal on tekkinud viimaste aastate jooksul, kuid ka hinnatasemest, mida ta on suutnud turul saavutada.

| (148) | Üks liidu tootja väitis, et hinna ja kasumi suundumuste analüüsis peaks arvestama tooraine nappust 2007. ja 2008. aastal. Väideti, et see nappus põhjustas erakordse hinnatõusu ja kasumi suurenemise 2008. aastal ning piiratud määral ka 2009. aastal. Sellega seoses on tabelitest 5.5.2.1 ja 5.5.4.1 näha, et hinna ja kasumi erakordne tase säilis ainult 2008. aastal. Tooraine nappus ei mõjutanud enam 2009. aastal ja uurimisperioodil saavutatud kasumi taset. Põhjenduses 139 esitatud järeldus selle kohta, et kasum ületas kogu vaatlusalusel perioodil sihtkasumit, peab paika. |
| --- | --- |

(148)

Üks liidu tootja väitis, et hinna ja kasumi suundumuste analüüsis peaks arvestama tooraine nappust 2007. ja 2008. aastal. Väideti, et see nappus põhjustas erakordse hinnatõusu ja kasumi suurenemise 2008. aastal ning piiratud määral ka 2009. aastal. Sellega seoses on tabelitest 5.5.2.1 ja 5.5.4.1 näha, et hinna ja kasumi erakordne tase säilis ainult 2008. aastal. Tooraine nappus ei mõjutanud enam 2009. aastal ja uurimisperioodil saavutatud kasumi taset. Põhjenduses 139 esitatud järeldus selle kohta, et kasum ületas kogu vaatlusalusel perioodil sihtkasumit, peab paika.

| (149) | Seoses müügiga suletud turul tagas võimalus müüa osa oma toodangust suletud turul liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise kõrge taseme ja võimaldas liidu tootmisharul vähendada püsikulusid ning jääda kulude suhtes konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

(149)

Seoses müügiga suletud turul tagas võimalus müüa osa oma toodangust suletud turul liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise kõrge taseme ja võimaldas liidu tootmisharul vähendada püsikulusid ning jääda kulude suhtes konkurentsivõimeliseks.

| (150) | Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(150)

Kokkuvõttes leitakse, et arvestades liidu tootmisharu näitajate positiivset arengut, ei kandnud liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

5.7.   Subsideeritud impordi mõju

| (151) | Pidades silmas vaatlusalusel perioodil liitu imporditud vaatlusaluse toote väikseid koguseid, ei kahjustanud subsideeritud import liidu tootmisharu tegevust. Nagu eespool märgitud, on jõutud järeldusele, et tootmisharule ei põhjustatud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(151)

Pidades silmas vaatlusalusel perioodil liitu imporditud vaatlusaluse toote väikseid koguseid, ei kahjustanud subsideeritud import liidu tootmisharu tegevust. Nagu eespool märgitud, on jõutud järeldusele, et tootmisharule ei põhjustatud vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (152) | Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju, kuna enamik kahjunäitajatest olid positiivse suundumusega. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(152)

Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju, kuna enamik kahjunäitajatest olid positiivse suundumusega. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2 on seepärast uuritud, kas kehtivate meetmete lõpetamine võiks tõenäoliselt põhjustada kahju jätkumist või kordumist.

6.1.   Asjaomase riigi rakendamata tootmisvõimsus

| (153) | Uurimisega tehti kindlaks, et kolme koostööd teinud India tootja tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil väga kõrgel tasemel. Sellel alusel oleks rakendamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete puudumisel suunata liidu turule, piiratud. |
| --- | --- |

(153)

Uurimisega tehti kindlaks, et kolme koostööd teinud India tootja tootmisvõimsuse rakendamine oli uurimisperioodil väga kõrgel tasemel. Sellel alusel oleks rakendamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete puudumisel suunata liidu turule, piiratud.

| (154) | Pärast teabe avalikustamist väitsid mitmed liidu tootjad, et India rakendamata tootmisvõimsus on suur ja et koostööd teinud India eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamise määr ei olnud representatiivne India sektori kohta tervikuna. Üks liidu tootja väitis isegi, et seitsme juhtiva India eksportija rakendamata tootmisvõimsus ületaks suurel määral liidu vabaturu tarbimise mahu. |
| --- | --- |

(154)

Pärast teabe avalikustamist väitsid mitmed liidu tootjad, et India rakendamata tootmisvõimsus on suur ja et koostööd teinud India eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamise määr ei olnud representatiivne India sektori kohta tervikuna. Üks liidu tootja väitis isegi, et seitsme juhtiva India eksportija rakendamata tootmisvõimsus ületaks suurel määral liidu vabaturu tarbimise mahu.

| (155) | Sellega seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et kolme koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamist kaaluti keskmise suhtes, mis arvutati kontrollitud andmete alusel ja konkreetselt vaatlusaluse toote kohta. Pealegi on kolm asjaomast koostööd teinud eksportivat tootjat suurtootjad ja kuuluvad väite esitaja poolt eespool viidatud seitsme „juhtiva” India eksportija hulka. Vastupidi sellele põhinevad liidu tootjate esitatud andmed kõnealuse seitsme India tootja rakendamata tootmisvõimsuse kohta peamiselt „teadmistel turust” ning kuigi seda konkreetselt küsiti, ei suutnud nad kindlatel faktidel põhinevate tõenditega väidet põhjendada. Seepärast tuli see teave jätta arvesse võtmata ning olemasolevate kontrollitud andmete põhjal on kindlaks tehtud, et India rakendamata tootmisvõimsus on piiratud. |
| --- | --- |

(155)

Sellega seoses tuleb kõigepealt rõhutada, et kolme koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuse rakendamist kaaluti keskmise suhtes, mis arvutati kontrollitud andmete alusel ja konkreetselt vaatlusaluse toote kohta. Pealegi on kolm asjaomast koostööd teinud eksportivat tootjat suurtootjad ja kuuluvad väite esitaja poolt eespool viidatud seitsme „juhtiva” India eksportija hulka. Vastupidi sellele põhinevad liidu tootjate esitatud andmed kõnealuse seitsme India tootja rakendamata tootmisvõimsuse kohta peamiselt „teadmistel turust” ning kuigi seda konkreetselt küsiti, ei suutnud nad kindlatel faktidel põhinevate tõenditega väidet põhjendada. Seepärast tuli see teave jätta arvesse võtmata ning olemasolevate kontrollitud andmete põhjal on kindlaks tehtud, et India rakendamata tootmisvõimsus on piiratud.

6.2.   India eksportivate tootjate ekspordikäitumine

| (156) | India ametlike statistikaandmete alusel tehti kindlaks, et India kümne põhiekspordituru ekspordi müügihinnad olid ligi 20 % väiksemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul uurimisperioodil. Kõnealused India ekspordihinnad olid kooskõlas teiste peamiste asjaosaliste hindadega liidu turul, nagu on esitatud põhjenduses 119. Tehti kindlaks, et madala hinnaga impordil kõnealustest muudest riikidest vaatlusalusel perioodil ei olnud negatiivset mõju liidu tootmisharu tegevusele. Nendes tingimustes leitakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei kahjustaks India ekspordihinnad tõenäoliselt liidu tootmisharu, sest tootmisharu konkureerib juba muude eksportivate riikidega, kelle hinnapoliitika on samasugune, ilma olulise kahju tekketa. |
| --- | --- |

(156)

India ametlike statistikaandmete alusel tehti kindlaks, et India kümne põhiekspordituru ekspordi müügihinnad olid ligi 20 % väiksemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul uurimisperioodil. Kõnealused India ekspordihinnad olid kooskõlas teiste peamiste asjaosaliste hindadega liidu turul, nagu on esitatud põhjenduses 119. Tehti kindlaks, et madala hinnaga impordil kõnealustest muudest riikidest vaatlusalusel perioodil ei olnud negatiivset mõju liidu tootmisharu tegevusele. Nendes tingimustes leitakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei kahjustaks India ekspordihinnad tõenäoliselt liidu tootmisharu, sest tootmisharu konkureerib juba muude eksportivate riikidega, kelle hinnapoliitika on samasugune, ilma olulise kahju tekketa.

| (157) | Kaks liidu tootjat teatasid ka, et meetmete aegumise korral suunaksid India tootjad praegu muudel turgudel toimuva eksportmüügi liitu, arvestades liidu turu köitvust seoses hindadega. Kõigepealt märgitakse, et kui India tootjad suunavad oma ekspordi liitu, siis hakkavad nad konkureerima muude kolmandate riikidega, kes juba ekspordivad märkimisväärseid koguseid liitu. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 119, on jõutud järeldusele, et sama hinnaga, nagu on India ekspordihind muudel turgudel, ei ole import kolmandatest riikidest mõjutanud liidu tootmisharu tegevust. Sellel alusel järeldatakse, et kui sama hinnaga India ekspordi kogus liitu suureneks muude ekspordi turgudega võrreldes, siis ei kannaks liidu tootmisharu mingit olulist kahju. |
| --- | --- |

(157)

Kaks liidu tootjat teatasid ka, et meetmete aegumise korral suunaksid India tootjad praegu muudel turgudel toimuva eksportmüügi liitu, arvestades liidu turu köitvust seoses hindadega. Kõigepealt märgitakse, et kui India tootjad suunavad oma ekspordi liitu, siis hakkavad nad konkureerima muude kolmandate riikidega, kes juba ekspordivad märkimisväärseid koguseid liitu. Peale selle, nagu on märgitud põhjenduses 119, on jõutud järeldusele, et sama hinnaga, nagu on India ekspordihind muudel turgudel, ei ole import kolmandatest riikidest mõjutanud liidu tootmisharu tegevust. Sellel alusel järeldatakse, et kui sama hinnaga India ekspordi kogus liitu suureneks muude ekspordi turgudega võrreldes, siis ei kannaks liidu tootmisharu mingit olulist kahju.

| (158) | Kaks liidu tootjat väitsid ka, et USA impordikeeld teatavate antibiootikumide tootvate India tehaste suhtes põhjustaks lisakoguste ümbersuunamise liidu turule. Sellega seoses jäävad eelnevas põhjenduses esitatud järeldused ekspordi ümbersuunamise kohta siiski paikapidavateks. |
| --- | --- |

(158)

Kaks liidu tootjat väitsid ka, et USA impordikeeld teatavate antibiootikumide tootvate India tehaste suhtes põhjustaks lisakoguste ümbersuunamise liidu turule. Sellega seoses jäävad eelnevas põhjenduses esitatud järeldused ekspordi ümbersuunamise kohta siiski paikapidavateks.

6.3.   Suletud turg

| (159) | Kuigi suletud turg moodustas vaatlusalusel perioodil 50 % kuni 60 % liidu tootmisharu vabast ja suletud turust kokku, suurenes tarbimine liidu tootmisharu suletud turul samal ajal rohkem kui 20 % võrra. Võttes arvesse kõnealuse turu omadusi ja suurust, arvatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei mõjutaks India ekspordi suurenemine suletud turgu ning seega tagataks jätkuvalt liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise suur määr ning mastaabisääst. |
| --- | --- |

(159)

Kuigi suletud turg moodustas vaatlusalusel perioodil 50 % kuni 60 % liidu tootmisharu vabast ja suletud turust kokku, suurenes tarbimine liidu tootmisharu suletud turul samal ajal rohkem kui 20 % võrra. Võttes arvesse kõnealuse turu omadusi ja suurust, arvatakse, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei mõjutaks India ekspordi suurenemine suletud turgu ning seega tagataks jätkuvalt liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamise suur määr ning mastaabisääst.

6.4.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (160) | Eespool öeldu alusel jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei põhjustaks subsideeritud import Indiast tõenäoliselt olulist kahju liidu tootmisharule, sest enamiku kahjunäitajate areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne vaatamata märkimisväärsele ja suurenevale impordile muudest riikidest, kelle kehtestatud hind oli samasugune India ekspordihinnaga muudesse riikidesse. Seepärast jõuti järeldusele, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(160)

Eespool öeldu alusel jõuti järeldusele, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis ei põhjustaks subsideeritud import Indiast tõenäoliselt olulist kahju liidu tootmisharule, sest enamiku kahjunäitajate areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne vaatamata märkimisväärsele ja suurenevale impordile muudest riikidest, kelle kehtestatud hind oli samasugune India ekspordihinnaga muudesse riikidesse. Seepärast jõuti järeldusele, et olulise kahju kordumine ei ole tõenäoline, kui meetmetel lastakse aeguda.

7.   LIIDU HUVID

| (161) | Üks liidu tootja väitis, et oleks tulnud teha liidu huvide analüüs. Seoses sellega ei ole liidu huvide analüüsil mõtet, kuna on jõutud järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub. Nendes tingimustes lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(161)

Üks liidu tootja väitis, et oleks tulnud teha liidu huvide analüüs. Seoses sellega ei ole liidu huvide analüüsil mõtet, kuna on jõutud järeldusele, et kahju kordumise tõenäosus puudub. Nendes tingimustes lükatakse kõnealune väide tagasi.

8.   ERIJÄRELEVALVE

| (162) | Pidades silmas subsideerimise jätkumise tõenäosust, millele on viidatud põhjenduses 100, ja mõju, mis sellel võib olla kaubavoogudele tulevikus, hakkab komisjon vaatlusaluse toote impordi mahtu jälgima. Kui peaks esinema märkimisväärseid muutusi selle kogustes, siis kaalub komisjon, milliseid meetmeid vajaduse korral võtta. |
| --- | --- |

(162)

Pidades silmas subsideerimise jätkumise tõenäosust, millele on viidatud põhjenduses 100, ja mõju, mis sellel võib olla kaubavoogudele tulevikus, hakkab komisjon vaatlusaluse toote impordi mahtu jälgima. Kui peaks esinema märkimisväärseid muutusi selle kogustes, siis kaalub komisjon, milliseid meetmeid vajaduse korral võtta.

| (163) | Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist. |
| --- | --- |

(163)

Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist.

9.   LÕPETAMINE

| (164) | Pidades silmas käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi, leiti, et on asjakohane tunnistada kehtetuks tasakaalustav tollimaks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes. |
| --- | --- |

(164)

Pidades silmas käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi, leiti, et on asjakohane tunnistada kehtetuks tasakaalustav tollimaks teatavate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes.

| (165) | Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal on tehtud ettepanek uurimine lõpetada, ning neile on antud võimalus arvamust avaldada. Saadud märkusi on käsitletud eespool asjakohastes punktides ja need märkused ei olnud sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta, |
| --- | --- |

(165)

Huvitatud isikutele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal on tehtud ettepanek uurimine lõpetada, ning neile on antud võimalus arvamust avaldada. Saadud märkusi on käsitletud eespool asjakohastes punktides ja need märkused ei olnud sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse teatavate praegu CN-koodide ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 alla kuuluvate Indiast pärit laia toimespektriga antibiootikumide impordi suhtes tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamine, mis on algatatud määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 lõike 2 kohaselt, ning tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit impordi suhtes kehtivad meetmed.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  ELT L 121, 13.5.2005, lk 1.

2

(3)  EÜT L 273, 9.10.1998, lk 1.

3

(4)  ELT L 319, 29.11.2008, lk 1.

4

(5)  ELT C 21, 28.1.2010, lk 40.

5

(6)  ELT C 123, 12.5.2010, lk 11.

6

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/19

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 804/2011,

10. august 2011,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 2. märtsil 2011 vastu määruse (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 2. märtsil 2011 vastu määruse (EL) nr 204/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas.

| (2) | Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 10. augusti 2011. aasta rakendusotsusega 2011/500/ÜVJP (millega rakendatakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), (2) tuleks lisada kaks täiendavat üksust määruse (EL) nr 204/2011 III lisas esitatud loetellu füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest või asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust ja kooskõlas nõukogu 10. augusti 2011. aasta rakendusotsusega 2011/500/ÜVJP (millega rakendatakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas), (2) tuleks lisada kaks täiendavat üksust määruse (EL) nr 204/2011 III lisas esitatud loetellu füüsilistest ja juriidilistest isikutest, üksustest või asutustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas loetletud üksused lisatakse määruse (EL) nr 204/2011 III lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 53.

2

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

Artiklis 1 osutatud üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (teise nimega Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Faks: +218 21362 2161 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(teise nimega Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Faks: +218 21362 2161

Üksus tegutseb Gaddafi režiimi nimel või juhtimisel.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Üksus tegutseb Gaddafi režiimi nimel või juhtimisel. ODAC on toetanud tuhandeid valitsuse rahastatud infrastruktuuriprojekte.

10.8.2011

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 805/2011,

10. august 2011,

milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 8c lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 eesmärk on tagada ja säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse ühtne kõrge tase. Kõnealuses määruses on sätestatud vahendid nii eespool nimetatud eesmärgi kui ka muude eesmärkide saavutamiseks tsiviillennunduse ohutuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 eesmärk on tagada ja säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse ühtne kõrge tase. Kõnealuses määruses on sätestatud vahendid nii eespool nimetatud eesmärgi kui ka muude eesmärkide saavutamiseks tsiviillennunduse ohutuse valdkonnas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 ja uue algatusega „Ühtne Euroopa taevas II” seotud õigusaktide (2) rakendamine nõuab üksikasjalikumate rakenduseeskirjade kehtestamist, eelkõige seoses lennujuhtidele lubade andmisega, et säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse standardite ühtne kõrge tase, saavutada vastutuse ja pädevuse rangeimad standardid, parandada lennujuhtide kättesaadavust, edendada lubade vastastikust tunnustamist ning samas jõuda eesmärgini üldiselt parandada lennuliikluse ohutust ja töötajate pädevust. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 ja uue algatusega „Ühtne Euroopa taevas II” seotud õigusaktide (2) rakendamine nõuab üksikasjalikumate rakenduseeskirjade kehtestamist, eelkõige seoses lennujuhtidele lubade andmisega, et säilitada Euroopa tsiviillennunduse ohutuse standardite ühtne kõrge tase, saavutada vastutuse ja pädevuse rangeimad standardid, parandada lennujuhtide kättesaadavust, edendada lubade vastastikust tunnustamist ning samas jõuda eesmärgini üldiselt parandada lennuliikluse ohutust ja töötajate pädevust.

| (3) | Lennujuhid ning lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid peavad vastama määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Selle määruse kohaselt tuleks lennujuhte ning nende koolitamisega seotud isikuid ja organisatsioone sertifitseerida või litsentsida, kui on tuvastatud, et nad vastavad olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Lennujuhid ning lennujuhtide koolituse, testimise, kontrollimise ja tervisekontrolliga seotud isikud ja organisatsioonid peavad vastama määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud asjakohastele olulistele nõuetele. Selle määruse kohaselt tuleks lennujuhte ning nende koolitamisega seotud isikuid ja organisatsioone sertifitseerida või litsentsida, kui on tuvastatud, et nad vastavad olulistele nõuetele.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/23/EÜ (ühenduse lennujuhiloa kohta) (3) kehtestatud luba on osutunud edukaks vahendiks selle erilise rolli tunnustamisel, mida lennujuhid täidavad lennuliikluse ohutu juhtimise tagamisel. Kogu ELi hõlmavate pädevusstandardite kehtestamine on vähendanud killustumist selles valdkonnas ning tõhustanud aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel üha tiheneva piirkondliku koostöö korraldust. Seetõttu on Euroopa Liidu lennujuhtide ühise loasüsteemi säilitamine ja täiendamine Euroopa lennujuhtimissüsteemi oluline element. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/23/EÜ (ühenduse lennujuhiloa kohta) (3) kehtestatud luba on osutunud edukaks vahendiks selle erilise rolli tunnustamisel, mida lennujuhid täidavad lennuliikluse ohutu juhtimise tagamisel. Kogu ELi hõlmavate pädevusstandardite kehtestamine on vähendanud killustumist selles valdkonnas ning tõhustanud aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel üha tiheneva piirkondliku koostöö korraldust. Seetõttu on Euroopa Liidu lennujuhtide ühise loasüsteemi säilitamine ja täiendamine Euroopa lennujuhtimissüsteemi oluline element.

| (5) | Direktiiv 2006/23/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1108/2009. (4) Siiski kehtivad direktiivi 2006/23/EÜ sätted kuni määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c lõikes 10 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani. Need meetmed on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiv 2006/23/EÜ on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1108/2009. (4) Siiski kehtivad direktiivi 2006/23/EÜ sätted kuni määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8c lõikes 10 osutatud meetmete kohaldamise kuupäevani. Need meetmed on sätestatud käesolevas määruses.

| (6) | Käesoleva määruse sätetes kajastatakse lennujuhtide koolituse viimaseid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika arengut. Need on välja töötatud direktiivi 2006/23/EÜ sätete põhjal ning võimaldavad liikmesriikidel võtta ühiselt üle Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelises tsiviillennunduse konventsioonis sätestatud standardid ja soovituslikud tavad ning 13. detsembril 1960 rahvusvahelise konventsiooniga asutatud Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) vastuvõetud ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse sätetes kajastatakse lennujuhtide koolituse viimaseid arengusuundi, sealhulgas parimaid tavasid ning teaduse ja tehnika arengut. Need on välja töötatud direktiivi 2006/23/EÜ sätete põhjal ning võimaldavad liikmesriikidel võtta ühiselt üle Chicagos 7. detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvahelises tsiviillennunduse konventsioonis sätestatud standardid ja soovituslikud tavad ning 13. detsembril 1960 rahvusvahelise konventsiooniga asutatud Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) vastuvõetud ohutusnõuded.

| (7) | Selleks et tagada lennujuhilubade ja tervisetõendite andmisega seotud ühiste nõuete ühtne kohaldamine, peaksid liikmesriikide pädevad asutused järgima ühiseid menetlusi ning Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) peaks vajaduse korral hindama kõnealuste nõuete järgimist. Amet peaks ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks välja töötama sertifitseerimistingimused, vastuvõetavad vahendid nõuete järgimiseks ning asjaomased suunised. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada lennujuhilubade ja tervisetõendite andmisega seotud ühiste nõuete ühtne kohaldamine, peaksid liikmesriikide pädevad asutused järgima ühiseid menetlusi ning Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) peaks vajaduse korral hindama kõnealuste nõuete järgimist. Amet peaks ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks välja töötama sertifitseerimistingimused, vastuvõetavad vahendid nõuete järgimiseks ning asjaomased suunised.

| (8) | Euroopa Liidu lennuliikluse iseärasused nõuavad ühiste pädevusstandardite kasutuselevõtmist ja tõhusat kohaldamist nende lennujuhtide suhtes, kes töötavad üldsusele lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate juures. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lennuliikluse iseärasused nõuavad ühiste pädevusstandardite kasutuselevõtmist ja tõhusat kohaldamist nende lennujuhtide suhtes, kes töötavad üldsusele lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid ja aeronavigatsiooniteenuseid osutavate ettevõtjate juures.

| (9) | Liikmesriigid tagavad siiski võimaluse piires, et sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtud teenuste ohutustase on vähemalt võrdväärne ohutustasemega, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud olulistes nõuetes. Seega võivad liikmesriigid otsustada kohaldada käesoleva määruse põhimõtteid üldsusele vabatahtlikult teenuseid osutavatele sõjaväelaste suhtes, nagu osutatakse kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis c. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid tagavad siiski võimaluse piires, et sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtud teenuste ohutustase on vähemalt võrdväärne ohutustasemega, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas sätestatud olulistes nõuetes. Seega võivad liikmesriigid otsustada kohaldada käesoleva määruse põhimõtteid üldsusele vabatahtlikult teenuseid osutavatele sõjaväelaste suhtes, nagu osutatakse kõnealuse määruse artikli 1 lõike 2 punktis c.

| (10) | Järelevalvet teostavad ja vastavuskontrolle tegevad asutused peaksid olema aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja lennujuhtimiskoolitajatest piisavalt sõltumatud. Asjaomased asutused peavad ka suutma oma ülesandeid tõhusalt täita. Käesoleva määruse kohaselt määratud pädev(ad) asutus(ed) võib olla sama asutus / võivad olla samad asutused, mis on nimetatud või asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) (5) artiklile 4 (kõnealust määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009). Amet toimib käesoleva määruse kohaselt pädeva asutusena väljaspool Euroopa Liitu asuvate lennujuhte koolitavate organisatsioonide ning vajaduse korral ka nende töötajate sertifikaatide väljaandmisel ja kehtivuse pikendamisel. |
| --- | --- |

(10)

Järelevalvet teostavad ja vastavuskontrolle tegevad asutused peaksid olema aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja lennujuhtimiskoolitajatest piisavalt sõltumatud. Asjaomased asutused peavad ka suutma oma ülesandeid tõhusalt täita. Käesoleva määruse kohaselt määratud pädev(ad) asutus(ed) võib olla sama asutus / võivad olla samad asutused, mis on nimetatud või asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) (5) artiklile 4 (kõnealust määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1070/2009). Amet toimib käesoleva määruse kohaselt pädeva asutusena väljaspool Euroopa Liitu asuvate lennujuhte koolitavate organisatsioonide ning vajaduse korral ka nende töötajate sertifikaatide väljaandmisel ja kehtivuse pikendamisel.

| (11) | Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, kelle pädevust on võimalik mitut moodi tõendada. Lennujuhtimise puhul on asjakohane vahend Euroopa Liidu ühise lennujuhtide loasüsteemi säilitamine; luba peetakse teatavat laadi diplomiks, mis antakse igale lennujuhile isiklikult. Loale tehtav pädevusmärge näitab selle lennujuhtimisteenuse liiki, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Samal ajal kajastavad loas sisalduvad oskusmärked nii lennujuhi eriomaseid oskusi kui ka pädevate asutuste luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris või sektorite rühmas. Seepärast peaksid pädevad asutused lubade väljaandmisel või oskusmärgete kehtivuse uuendamisel olema valmis hindama lennujuhtide pädevust. Pädevusega seotud kahtluse korral peaks pädevatel asutustel olema õigus loa ning pädevus- või oskusmärgete kehtivus peatada. |
| --- | --- |

(11)

Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud töötajaid, kelle pädevust on võimalik mitut moodi tõendada. Lennujuhtimise puhul on asjakohane vahend Euroopa Liidu ühise lennujuhtide loasüsteemi säilitamine; luba peetakse teatavat laadi diplomiks, mis antakse igale lennujuhile isiklikult. Loale tehtav pädevusmärge näitab selle lennujuhtimisteenuse liiki, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Samal ajal kajastavad loas sisalduvad oskusmärked nii lennujuhi eriomaseid oskusi kui ka pädevate asutuste luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris või sektorite rühmas. Seepärast peaksid pädevad asutused lubade väljaandmisel või oskusmärgete kehtivuse uuendamisel olema valmis hindama lennujuhtide pädevust. Pädevusega seotud kahtluse korral peaks pädevatel asutustel olema õigus loa ning pädevus- või oskusmärgete kehtivus peatada.

| (12) | Tunnustades vajadust veelgi tugevdada ohutuskultuuri ja omandada intsidentidest usaldusväärse teatamise ja mõistliku tegutsemise põhimõtete ühendamise kaudu uusi kogemusi, ei tuleks käesoleva määrusega siiski ette näha loa, pädevuse või oskusmärke kehtivuse automaatset peatamist intsidendi puhul. Loa tühistamist tuleks pidada viimaseks abinõuks äärmuslikel juhtudel. |
| --- | --- |

(12)

Tunnustades vajadust veelgi tugevdada ohutuskultuuri ja omandada intsidentidest usaldusväärse teatamise ja mõistliku tegutsemise põhimõtete ühendamise kaudu uusi kogemusi, ei tuleks käesoleva määrusega siiski ette näha loa, pädevuse või oskusmärke kehtivuse automaatset peatamist intsidendi puhul. Loa tühistamist tuleks pidada viimaseks abinõuks äärmuslikel juhtudel.

| (13) | Selleks et tugevdada liikmesriikide usaldust üksteise loasüsteemide vastu, on loa omandamise ja säilitamise ühiseeskirjad hädavajalikud. Kõrgeima ohutustaseme tagamiseks on seetõttu oluline kehtestada ühtsed nõuded lennujuhtide koolituse, kvalifikatsiooni ja pädevuse ning lennujuhikutse omandamise suhtes. Sellega peaks kaasnema kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamine ning kõnealuste lubade tunnustamine kogu ELis, suurendades seega vaba liikumist ja parandades lennujuhtide kättesaadavust. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tugevdada liikmesriikide usaldust üksteise loasüsteemide vastu, on loa omandamise ja säilitamise ühiseeskirjad hädavajalikud. Kõrgeima ohutustaseme tagamiseks on seetõttu oluline kehtestada ühtsed nõuded lennujuhtide koolituse, kvalifikatsiooni ja pädevuse ning lennujuhikutse omandamise suhtes. Sellega peaks kaasnema kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamine ning kõnealuste lubade tunnustamine kogu ELis, suurendades seega vaba liikumist ja parandades lennujuhtide kättesaadavust.

| (14) | Käesolev määrus ei tohiks kaasa tuua nende kehtivate riiklike sätete kohaldamisest kõrvalehoidmist, mis käsitlevad tööandja ja lennujuhi töökoha taotleja vahelise töösuhte puhul kohaldatavaid õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei tohiks kaasa tuua nende kehtivate riiklike sätete kohaldamisest kõrvalehoidmist, mis käsitlevad tööandja ja lennujuhi töökoha taotleja vahelise töösuhte puhul kohaldatavaid õigusi ja kohustusi.

| (15) | Selleks et muuta oskused võrreldavaks kogu ELis, tuleb need selgelt ja üldtunnustatud viisil struktureerida. Lisaks ohutuse tagamisele konkreetse aeronavigatsiooniteenuse osutaja kontrollitavas õhuruumis aitab see tagada ohutuse eelkõige ka vastutuse üleandmisel ühelt teenuseosutajalt teisele. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et muuta oskused võrreldavaks kogu ELis, tuleb need selgelt ja üldtunnustatud viisil struktureerida. Lisaks ohutuse tagamisele konkreetse aeronavigatsiooniteenuse osutaja kontrollitavas õhuruumis aitab see tagada ohutuse eelkõige ka vastutuse üleandmisel ühelt teenuseosutajalt teisele.

| (16) | Paljude intsidentide ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlemisel. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses lennujuhtidele üksikasjalikud keeleoskusnõuded. Need nõuded põhinevad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vastuvõetud keeleoskusnõuetel ning võimaldavad jõustada kõnealused rahvusvaheliselt tunnustatud standardid. Keelenõuete puhul tuleb järgida mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, et soodustada vaba liikumist, tagades samas ohutuse. |
| --- | --- |

(16)

Paljude intsidentide ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlemisel. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses lennujuhtidele üksikasjalikud keeleoskusnõuded. Need nõuded põhinevad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) vastuvõetud keeleoskusnõuetel ning võimaldavad jõustada kõnealused rahvusvaheliselt tunnustatud standardid. Keelenõuete puhul tuleb järgida mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtet, et soodustada vaba liikumist, tagades samas ohutuse.

| (17) | Eurocontroli liikmete palvel koostatud dokumendis „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” kirjeldatakse algkoolituse eesmärke ja neid käsitletakse asjakohaste standarditena. Üksusekoolituse puhul tuleb üldiselt tunnustatud standardite puudumine korvata eri meetmetega, sealhulgas tasemetestijate tunnustamisega, mis peaks tagama ranged pädevusstandardid. Eespool öeldu on seda olulisem, et üksusekoolitus on väga kallis ja ohutuse seisukohast otsustava tähtsusega. ICAO on välja töötanud standardid ka nendes valdkondades, kus ühised Euroopa koolitusnõuded puuduvad. Euroopa koolitusnõuete puudumise korral saavad liikmesriigid toetuda kõnealustele ICAO standarditele. |
| --- | --- |

(17)

Eurocontroli liikmete palvel koostatud dokumendis „Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” kirjeldatakse algkoolituse eesmärke ja neid käsitletakse asjakohaste standarditena. Üksusekoolituse puhul tuleb üldiselt tunnustatud standardite puudumine korvata eri meetmetega, sealhulgas tasemetestijate tunnustamisega, mis peaks tagama ranged pädevusstandardid. Eespool öeldu on seda olulisem, et üksusekoolitus on väga kallis ja ohutuse seisukohast otsustava tähtsusega. ICAO on välja töötanud standardid ka nendes valdkondades, kus ühised Euroopa koolitusnõuded puuduvad. Euroopa koolitusnõuete puudumise korral saavad liikmesriigid toetuda kõnealustele ICAO standarditele.

| (18) | Eurocontroli liikmesriikide taotlusel on välja töötatud tervisenõuded ning neid käsitatakse asjakohaste standarditena käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks. Eelkõige tuleks tervisetõendeid välja anda kooskõlas Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendile kehtestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(18)

Eurocontroli liikmesriikide taotlusel on välja töötatud tervisenõuded ning neid käsitatakse asjakohaste standarditena käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks. Eelkõige tuleks tervisetõendeid välja anda kooskõlas Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendile kehtestatud nõuetega.

| (19) | Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimist tuleks ohutuse seisukohalt käsitada lennujuhikoolituse kvaliteedi parandamise ühe otsustava vahendina. Seepärast tuleks sätestada nõuded koolitusorganisatsioonidele. Koolitust tuleb käsitada aeronavigatsiooniteenustele sarnase teenusena, mille suhtes kohaldatakse samuti sertifitseerimismenetlust. Käesolev määrus peaks võimaldama koolituse sertifitseerimist koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooniteenuste paketi alusel, unustamata seejuures koolituse spetsiifilist iseloomu. |
| --- | --- |

(19)

Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimist tuleks ohutuse seisukohalt käsitada lennujuhikoolituse kvaliteedi parandamise ühe otsustava vahendina. Seepärast tuleks sätestada nõuded koolitusorganisatsioonidele. Koolitust tuleb käsitada aeronavigatsiooniteenustele sarnase teenusena, mille suhtes kohaldatakse samuti sertifitseerimismenetlust. Käesolev määrus peaks võimaldama koolituse sertifitseerimist koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooniteenuste paketi alusel, unustamata seejuures koolituse spetsiifilist iseloomu.

| (20) | Käesolev määrus vastab Euroopa Liidu Kohtu pikaajalisele praktikale diplomite vastastikuse tunnustamise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse põhimõte, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud alused ja asjakohaste kaebemenetluste sätestamine moodustavad aluspõhimõtted, mida tuleks lennuliikluse korraldamise sektoris veelgi nähtavamalt kohaldada. Liikmesriikidel peaks olema lubatud keelduda lubade tunnustamisest, kui need ei ole välja antud vastavalt käesolevale määrusele. Kuna käesoleva määruse eesmärk on tagada lubade vastastikune tunnustamine, ei reguleeri määrus töö saamise tingimusi. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev määrus vastab Euroopa Liidu Kohtu pikaajalisele praktikale diplomite vastastikuse tunnustamise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse põhimõte, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud alused ja asjakohaste kaebemenetluste sätestamine moodustavad aluspõhimõtted, mida tuleks lennuliikluse korraldamise sektoris veelgi nähtavamalt kohaldada. Liikmesriikidel peaks olema lubatud keelduda lubade tunnustamisest, kui need ei ole välja antud vastavalt käesolevale määrusele. Kuna käesoleva määruse eesmärk on tagada lubade vastastikune tunnustamine, ei reguleeri määrus töö saamise tingimusi.

| (21) | Lennujuhi elukutse sõltub tehnilistest uuendustest ning nõuab seepärast lennujuhioskuste regulaarset ajakohastamist. Käesoleva määruse kohandamisel vastavalt vajadusele tehnika ja teaduse arenguga tuleks järgida nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (6) artiklis 5a sätestatud asjaomast kontrolliga regulatiivmenetlust. |
| --- | --- |

(21)

Lennujuhi elukutse sõltub tehnilistest uuendustest ning nõuab seepärast lennujuhioskuste regulaarset ajakohastamist. Käesoleva määruse kohandamisel vastavalt vajadusele tehnika ja teaduse arenguga tuleks järgida nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (6) artiklis 5a sätestatud asjaomast kontrolliga regulatiivmenetlust.

| (22) | Käesolev määrus võib mõjutada lennujuhtide igapäevast töökorraldust. Tööturu osapooli tuleks teavitada kõigist olulist sotsiaalset mõju omavatest meetmetest ja nendega tuleks sobival viisil konsulteerida.
  Seepärast tuleb tööturu osapooltega konsulteerida ameti kehtestatud kiirmenetluse raames. Täiendavate rakendusmeetmete võtmise korral tuleks nõuetekohaselt konsulteerida komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (7) kohaselt loodud valdkondliku dialoogikomiteega. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus võib mõjutada lennujuhtide igapäevast töökorraldust. Tööturu osapooli tuleks teavitada kõigist olulist sotsiaalset mõju omavatest meetmetest ja nendega tuleks sobival viisil konsulteerida.

Seepärast tuleb tööturu osapooltega konsulteerida ameti kehtestatud kiirmenetluse raames. Täiendavate rakendusmeetmete võtmise korral tuleks nõuetekohaselt konsulteerida komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (7) kohaselt loodud valdkondliku dialoogikomiteega.

| (23) | Loa väljaandmisega seotud ning vanust, tervise- ja haridusnõudeid ning algkoolitust käsitlevad üldtingimused ei tohiks mõjutada kehtivate lubade omanikke. Liikmesriikides direktiivi 2006/23/EÜ kohaselt välja antud lube ja tervisetõendeid tuleks käsitada nii, nagu need oleksid välja antud vastavalt käesolevale määrusele, et tagada olemasolevate loaõiguste jätkuv kehtimine ning kõigi loaomanike ja pädevate asutuste jaoks sujuv üleminek. |
| --- | --- |

(23)

Loa väljaandmisega seotud ning vanust, tervise- ja haridusnõudeid ning algkoolitust käsitlevad üldtingimused ei tohiks mõjutada kehtivate lubade omanikke. Liikmesriikides direktiivi 2006/23/EÜ kohaselt välja antud lube ja tervisetõendeid tuleks käsitada nii, nagu need oleksid välja antud vastavalt käesolevale määrusele, et tagada olemasolevate loaõiguste jätkuv kehtimine ning kõigi loaomanike ja pädevate asutuste jaoks sujuv üleminek.

| (24) | Sätestada tuleks erandid, mis võimaldaksid üleminekuajal jätkuvalt kohaldada lahknevaid riiklikke tavasid selliste probleemide puhul, kus esimese etapi rakendusmeetmete korral kasutatava kiirmenetluse käigus ei ole ühiseeskirju veel kehtestatud. |
| --- | --- |

(24)

Sätestada tuleks erandid, mis võimaldaksid üleminekuajal jätkuvalt kohaldada lahknevaid riiklikke tavasid selliste probleemide puhul, kus esimese etapi rakendusmeetmete korral kasutatava kiirmenetluse käigus ei ole ühiseeskirju veel kehtestatud.

| (25) | Amet peaks andma hinnangu Euroopa lennujuhilubade süsteemi ja lennunduse üldise süsteemse lähenemisviisi saavutamiseks vajalikele täiendustele ning tagama, et need vastaksid täielikult määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas kirjeldatud olulistele nõuetele, et esitada komisjonile arvamus koos käesoleva määruse võimalike muudatustega. |
| --- | --- |

(25)

Amet peaks andma hinnangu Euroopa lennujuhilubade süsteemi ja lennunduse üldise süsteemse lähenemisviisi saavutamiseks vajalikele täiendustele ning tagama, et need vastaksid täielikult määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas kirjeldatud olulistele nõuetele, et esitada komisjonile arvamus koos käesoleva määruse võimalike muudatustega.

| (26) | Kõnealuses arvamuses tuleks käsitleda küsimusi, mille puhul esimeses etapis, s.t kiirmenetluse kasutamisel, ei olnud võimalik lahknevate riiklike sätete asemel kehtestada ühiseeskirju, ning seega tehakse ettepanek säilitada võimalus kohaldada üleminekuajal vajaduse korral liikmesriikide õigusakte. |
| --- | --- |

(26)

Kõnealuses arvamuses tuleks käsitleda küsimusi, mille puhul esimeses etapis, s.t kiirmenetluse kasutamisel, ei olnud võimalik lahknevate riiklike sätete asemel kehtestada ühiseeskirju, ning seega tehakse ettepanek säilitada võimalus kohaldada üleminekuajal vajaduse korral liikmesriikide õigusakte.

| (27) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, mis esitati kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed põhinevad ameti arvamusel, mis esitati kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikli 19 lõikega 1.

| (28) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on tõhustada Euroopa Liidu lennujuhtimissüsteemi ohutusstandardeid ja parandada lennujuhtimissüsteemi toimimist ühistel lubade väljaandmise nõuetel põhinevate lennujuhilubade väljaandmise kaudu.

Artikkel 2

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lennujuhilubade ja lennujuhiõpilase lubade ning vastavate pädevus- ja oskusmärgete, tervisetõendite ning koolitusorganisatsioonide sertifikaatide väljaandmise, peatamise ja tühistamise üksikasjalikud eeskirjad ning kõnealuste dokumentide ja märgete kehtivuse, kehtivuse pikendamise, kehtivuse taastamise ja kasutamise tingimused.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse:

| (a) | lennujuhiõpilaste suhtes; |
| --- | --- |

(a)

lennujuhiõpilaste suhtes;

| (b) | nende lennujuhtide suhtes, kes täidavad oma ülesandeid määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalas; |
| --- | --- |

(b)

nende lennujuhtide suhtes, kes täidavad oma ülesandeid määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalas;

| (c) | selliste isikute ja organisatsioonide suhtes, kes on vastavalt käesolevale määrusele seotud lennujuhtidele lubade andmise, nende koolitamise, testimise, kontrollimise või tervisekontrolliga. |
| --- | --- |

(c)

selliste isikute ja organisatsioonide suhtes, kes on vastavalt käesolevale määrusele seotud lennujuhtidele lubade andmise, nende koolitamise, testimise, kontrollimise või tervisekontrolliga.

3.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõikele 3 tagavad liikmesriigid võimaluse korral, et määruse artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud ning sõjaväelaste poolt üldsusele osutatavate või kättesaadavaks tehtavate teenuste ohutustase on vähemalt võrdväärne ohutustasemega, mida nõutakse määruse Vb lisas kindlaksmääratud olulistes nõuetes.

4.   Euroopa õhuruumis ühtlustatud ohutustaseme saavutamiseks võivad liikmesriigid teha otsuse kohaldada käesolevat määrust määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud ning üldsusele teenuseid osutavate sõjaväelaste suhtes.

5.   Määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisalasse kuuluvaid lennujuhtimisteenuseid võivad osutada üksnes need lennujuhid, kellel on käesoleva määruse kohane luba.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   „lennujuhtimisteenus”– teenus, mille eesmärk on kokkupõrgete vältimine õhusõidukite vahel ning manööverdamisalal olevate õhusõidukite ja takistuste vahel ning lennuliikluse kiirendamine ja selle korrapärase kulgemise tagamine;

2.   „aeronavigatsiooniteenuse osutaja”– mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenuseid üldisele lennuliiklusele;

3.   „üldine lennuliiklus”– kogu tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas kaitseväe, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub ICAO nõuete kohaselt;

4.   „luba”– mis tahes nimetusega tõend, mis on välja antud ja kinnitatud vastavalt käesolevale määrusele ning annab selle seaduslikule omanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loale kantud pädevus- ja oskusmärgetele;

5.   „pädevusmärge”– loale kantud või sellega seotud volitus, mis moodustab loa osa, sätestades loa eritingimused, õigused või piirangud;

6.   „oskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, sätestades asjakohase pädevusmärkega seotud eritingimused, õigused või piirangud;

7.   „üksuse oskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates ICAO asukohatähist ja sektorit ja/või positsiooni, kus loaomanik on pädev töötama;

8.   „keeleoskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku keeleoskust;

9.   „väljaõppejuhendaja oskusmärge”– loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku pädevust viia läbi koolitust töökohal;

10.   „ICAO asukohatähis”– neljatäheline kood, mis on koostatud vastavalt ICAO käsiraamatus (dokument 7910) ettenähtud eeskirjadele ja määratud konkreetsele lennujuhtimisüksusele;

11.   „sektor”– lennujuhtimispiirkonna ja/või lennuinfopiirkonna / ülemise piirkonna osa;

12.   „koolitus”– kohustuslikud teoreetilised kursused, praktilised õppused (sealhulgas koolitus treeningseadmetel) ja sellised koolitused töökohal, mille eesmärk on omandada ja säilitada ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamise oskused ning mis hõlmavad järgmist:

13.   „koolitusorganisatsioon”– pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioon, kellel on õigus pakkuda ühte või mitut liiki koolitust;

14.   „üksuse pädevuskava”– heakskiidetud kava, milles kirjeldatakse üksuse kasutatavat meetodit loaomanike pädevuse säilitamiseks;

15.   „üksuse koolitusplaan”– kinnitatud plaan, milles kirjeldatakse menetlusi ja ajastust, mis võimaldavad üksusel kohalikus piirkonnas väljaõppejuhendaja järelevalve all tegutseda.

Artikkel 4

Pädev asutus

Käesoleva määruse kohaldamisel on pädev asutus liikmesriigi poolt riiklikuks järelevalveasutuseks määratud või loodud asutus, mis täidab sellistele asutustele käesoleva määrusega antud ülesandeid, välja arvatud artiklis 27 osutatud koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise korral. Sel juhul on pädevad asutused järgmised:

| a) | taotleja põhitegevuskohaks või registrijärgseks asukohaks oleva liikmesriigi määratud või loodud asutus, kui liikmesriikide ja pädevate asutuste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes ei ole sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

a)

taotleja põhitegevuskohaks või registrijärgseks asukohaks oleva liikmesriigi määratud või loodud asutus, kui liikmesriikide ja pädevate asutuste vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsetes lepingutes ei ole sätestatud teisiti;

| b) | amet, kui taotleja põhitegevuskoht või registrijärgne asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi. |
| --- | --- |

b)

amet, kui taotleja põhitegevuskoht või registrijärgne asukoht on väljaspool liikmesriikide territooriumi.

II PEATÜKK

LOAD NING PÄDEVUS- JA OSKUSMÄRKED

Artikkel 5

Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete taotlemine ja väljaandmine

1.   Taotlus lubade ning lubadega seotud pädevus- ja/või oskusmärgete väljaandmiseks, nende kehtivuse pikendamiseks ja kehtivuse taastamiseks esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale.

2.   Taotlusele lisatakse tõendid, mis kinnitavad, et taotleja on pädev töötama lennujuhina või lennujuhiõpilasena kooskõlas käesolevas määruses kehtestatud nõuetega. Pädevust tõendatakse taotleja teadmisi, kogemusi, oskusi ja keeleoskust käsitlevate dokumentidega.

3.   Luba sisaldab kogu asjakohast teavet kõnealuse dokumendiga antavate õiguste kohta ja vastab I lisas sätestatud nõuetele.

4.   Luba jääb selle isiku omandisse, kellele luba on välja antud ja kes selle allkirjastab.

Artikkel 6

Lubade ning pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse peatamine ja tühistamine

Kooskõlas artikli 22 lõikega 2 võib loa või pädevus- või oskusmärke kehtivuse peatada või tühistada järgmistel juhtudel:

| a) | loa või pädevus- või oskusmärke kehtivuse võib peatada, kui lennujuhi pädevuse suhtes on tekkinud kahtlusi või kui ta on toime pannud raske väärteo; |
| --- | --- |

a)

loa või pädevus- või oskusmärke kehtivuse võib peatada, kui lennujuhi pädevuse suhtes on tekkinud kahtlusi või kui ta on toime pannud raske väärteo;

| b) | loa võib tühistada tõsise hooletuse või kuritarvitamise korral. |
| --- | --- |

b)

loa võib tühistada tõsise hooletuse või kuritarvitamise korral.

Artikkel 7

Loaga antud õiguste kasutamine

Loaga antud õiguste kasutamine sõltub pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendi kehtivusest.

Artikkel 8

Lennujuhiõpilase luba

1.   Lennujuhiõpilase loa omanikud võivad osutada lennujuhtimisteenuseid väljaõppejuhendaja järelevalve all vastavalt loa pädevus- ja oskusmärkele (pädevus- ja oskusmärgetele).

2.   Lennujuhiõpilase loa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | ta on vähemalt 18-aastane; |
| --- | --- |

a)

ta on vähemalt 18-aastane;

| b) | tal on vähemalt tunnistus, mis võimaldab alustada õppetööd ülikoolis või sellega võrdväärsel tasemel, või muud keskharidust tõendav tunnistus, mis võimaldab neil läbida lennujuhikoolituse; |
| --- | --- |

b)

tal on vähemalt tunnistus, mis võimaldab alustada õppetööd ülikoolis või sellega võrdväärsel tasemel, või muud keskharidust tõendav tunnistus, mis võimaldab neil läbida lennujuhikoolituse;

| c) | ta on edukalt lõpetanud tunnustatud algkoolituse pädevuse või vajaduse korral oskusmärke saamiseks vastavalt II lisa A-osale; |
| --- | --- |

c)

ta on edukalt lõpetanud tunnustatud algkoolituse pädevuse või vajaduse korral oskusmärke saamiseks vastavalt II lisa A-osale;

| d) | tal on kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

d)

tal on kehtiv tervisetõend;

| e) | ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele.

3.   Luba sisaldab keeleoskusmärget (keeleoskusmärkeid) ja vähemalt ühte pädevusmärget ning vajaduse korral vähemalt ühte oskusmärget.

Artikkel 9

Lennujuhiluba

1.   Lennujuhiloa omanikel on õigus osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt loa pädevus- ja oskusmärgetele.

2.   Lennujuhiloaga antud õigused hõlmavad artikli 8 lõikes 1 kindlaksmääratud lennujuhiõpilase loa õigusi.

3.   Lennujuhiloa taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | ta on vähemalt 21-aastane; Liikmesriigid võivad siiski sätestada madalama vanusepiirangu nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

a)

ta on vähemalt 21-aastane; Liikmesriigid võivad siiski sätestada madalama vanusepiirangu nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;

| b) | tal on lennujuhiõpilase luba; |
| --- | --- |

b)

tal on lennujuhiõpilase luba;

| c) | ta on läbinud kinnitatud üksusekoolitusplaani kohase koolituse ja edukalt sooritanud asjakohased eksamid või hindamised vastavalt II lisa B-osas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

ta on läbinud kinnitatud üksusekoolitusplaani kohase koolituse ja edukalt sooritanud asjakohased eksamid või hindamised vastavalt II lisa B-osas sätestatud nõuetele;

| d) | tal on kehtiv tervisetõend; |
| --- | --- |

d)

tal on kehtiv tervisetõend;

| e) | ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

ta on tõendanud piisavat keeleoskust vastavalt artiklis 13 sätestatud nõuetele.

4.   Luba kinnitatakse ning sinna kantakse üks või mitu pädevusmärget ning asjakohased oskusmärked, üksuse oskusmärked ja keeleoskusmärked, millele vastava koolituse loataotleja on edukalt läbinud.

Artikkel 10

Lennujuhi pädevusmärked

1.   Selleks et märkida teenuse liiki, mida loaomanik võib osutada, sisaldab luba ühte või mitut järgmist pädevusmärget:

| a) | lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta ei ole avaldatud instrumentaallähenemise ega -väljumise protseduure; |
| --- | --- |

a)

lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta ei ole avaldatud instrumentaallähenemise ega -väljumise protseduure;

| b) | lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta on avaldatud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 1 kirjeldatud oskusmärge; |
| --- | --- |

b)

lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mille kohta on avaldatud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 1 kirjeldatud oskusmärge;

| c) | protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

c)

protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;

| d) | seirega lähenemislennujuhtimine (APS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 2 kirjeldatud oskusmärge; |
| --- | --- |

d)

seirega lähenemislennujuhtimine (APS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 2 kirjeldatud oskusmärge;

| e) | protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

e)

protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;

| f) | seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 3 kirjeldatud oskusmärge. |
| --- | --- |

f)

seirega piirkondlik lennujuhtimine (ACS) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust õhusõidukitele seirevahendeid kasutades; sellele pädevusmärkele lisatakse vähemalt üks artikli 11 lõikes 3 kirjeldatud oskusmärge.

2.   Pädevusmärke omaja, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul, võib pädevusmärke kohast üksusekoolitust alustada alles pärast seda, kui on antud asjakohane hinnang selle kohta, kas ta vastab jätkuvalt pädevusmärke nõuetele, ning pärast hindamisest tulenevate mis tahes koolitusnõuete täitmist.

Artikkel 11

Oskusmärked

1.   Pädevusmärge „lennujuhtimine instrumentaallennuväljal” (ADI) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:

| a) | lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, kus lennuvälja lennuliikluse juhtimist osutatakse ühelt positsioonilt; |
| --- | --- |

a)

lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, kus lennuvälja lennuliikluse juhtimist osutatakse ühelt positsioonilt;

| b) | maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele; |
| --- | --- |

b)

maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele;

| c) | maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimissüsteeme; |
| --- | --- |

c)

maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maapealsele liiklusele, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimissüsteeme;

| d) | lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR) – loaomaniku pädevus osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus; |
| --- | --- |

d)

lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR) – loaomaniku pädevus osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus;

| e) | lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks AIR või TWR oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal seireradari abil. |
| --- | --- |

e)

lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks AIR või TWR oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal seireradari abil.

2.   Pädevusmärge „seirega lähenemislennujuhtimine” (APS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:

| a) | radarjuhtimise oskusmärge (RAD) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades primaar- ja/või sekundaarradarit; |
| --- | --- |

a)

radarjuhtimise oskusmärge (RAD) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades primaar- ja/või sekundaarradarit;

| b) | täppislähenemisradari oskusmärge (PAR), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale, kasutades täppislähenemisradarit; |
| --- | --- |

b)

täppislähenemisradari oskusmärge (PAR), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale, kasutades täppislähenemisradarit;

| c) | seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale seirevahendeid; |
| --- | --- |

c)

seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA), mis antakse lisaks RAD oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale seirevahendeid;

| d) | automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid; |
| --- | --- |

d)

automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid;

| e) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust. |
| --- | --- |

e)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennujuhtimisteenust.

3.   Pädevus „seirega piirkondlik lennujuhtimine” (ACS) sisaldab vähemalt ühte järgmistest oskusmärgetest:

| a) | radarjuhtimise oskusmärge (RAD) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennu juhtimisteenust, kasutades seireradarit; |
| --- | --- |

a)

radarjuhtimise oskusmärge (RAD) – loaomaniku pädevus osutada lähenemislennu juhtimisteenust, kasutades seireradarit;

| b) | automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) – loaomaniku pädevus osutada piirkondlikku lennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid; |
| --- | --- |

b)

automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) – loaomaniku pädevus osutada piirkondlikku lennujuhtimisteenust, kasutades automaatse sõltuva seire seadmeid;

| c) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust; |
| --- | --- |

c)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks RAD või ADS oskusmärkele – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenust, kasutades mis tahes seireseadmeid kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust;

| d) | ookeanilennujuhtimise oskusmärge (OCN) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

ookeanilennujuhtimise oskusmärge (OCN) – loaomaniku pädevus osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeanilennujuhtimise piirkonnas.

4.   Oskusmärke omaja, kes ei ole kasutanud kõnealusele märkele vastavaid õigusi mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul, võib oskusmärke kohast üksusekoolitust alustada alles pärast seda, kui on antud asjakohane hinnang selle kohta, kas ta vastab jätkuvalt oskusmärke nõuetele, ning pärast hindamisest tulenevate mis tahes koolitusnõuete täitmist.

Artikkel 12

Üksuse oskusmärked

1.   Üksuse oskusmärge näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust konkreetses sektoris, sektorirühmas või konkreetsetel tööpositsioonidel lennuliiklusteenistuse üksuse vastutusalas.

2.   Üksuse oskusmärge kehtib esialgu 12 kuud.

3.   Asjakohaste oskusmärgete kehtivust pikendatakse lisaks lõikes 2 sätestatud perioodile ka järgnevaks 12 kuuks, kui aeronavigatsiooniteenuse osutaja tõendab pädevale asutusele järgmist:

| a) | taotleja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud loaga kaasnevaid õigusi heakskiidetud üksuse pädevuskavas esitatud minimaalse arvu tundide jooksul; |
| --- | --- |

a)

taotleja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud loaga kaasnevaid õigusi heakskiidetud üksuse pädevuskavas esitatud minimaalse arvu tundide jooksul;

| b) | taotleja pädevust on hinnatud vastavalt II lisa C osale ning |
| --- | --- |

b)

taotleja pädevust on hinnatud vastavalt II lisa C osale ning

| c) | taotlejal on kehtiv tervisetõend. |
| --- | --- |

c)

taotlejal on kehtiv tervisetõend.

Käesoleva lõike esimese lõigu punkti a kohaldamiseks peavad aeronavigatsiooniteenuse osutaja operatsioonilised üksused arvestust iga üksuses töötava loaomaniku töötundide arvu kohta, mil loaomanik on tegelikult töötanud sektorites, sektorirühmas või tööpositsioonidel, ja esitavad need andmed nõudmise korral pädevatele asutustele ja loaomanikule;

4.   Töötundide minimaalset arvu (v.a juhendamisülesanded), mida nõutakse üksuse oskusmärke kehtivuse säilitamiseks, võib väljaõppejuhendajate puhul vähendada proportsionaalselt ajaga, mille jooksul nad juhendavad praktikante töökohtadel, mille oskusmärke uuendamist taotletakse, nagu on näidatud heakskiidetud üksuse pädevuskavas.

5.   Kui üksuse oskusmärge enam ei kehti, tuleb oskusmärke kehtivuse taastamiseks edukalt läbida üksuse koolitusplaani.

Artikkel 13

Keeleoskusmärge

1.   Lennujuhid ja lennujuhiõpilased ei tohi kasutada oma loaga kaasnevaid õigusi, kui neil ei ole inglise keele oskuse märget.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada kohalikud keelenõuded, kui seda on vaja ohutuse eesmärgil.

Need nõuded on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning nendest teatatakse viivitamata ametile.

3.   Lõigete 1 ja 2 nõuete kohaldamiseks tõendab keeleoskusmärke taotleja nii fraseoloogia kui ka tavakeele oskust kutsetasemel (4. tase).

Selleks peab taotleja

| a) | suhtlema tulemuslikult nii ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoni teel) kui ka vahetult vesteldes; |
| --- | --- |

a)

suhtlema tulemuslikult nii ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoni teel) kui ka vahetult vesteldes;

| b) | suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel; |
| --- | --- |

b)

suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel;

| c) | kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; |
| --- | --- |

c)

kasutama üldistes või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;

| d) | tulema edukalt ja erilise pingutuseta toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus; |
| --- | --- |

d)

tulema edukalt ja erilise pingutuseta toime keeleprobleemidega, mis tekivad keerulises olukorras või rutiinse tegevuse või muul moel varem tuttava suhtlusülesande puhul tekkinud ootamatute sündmuste käigus;

| e) | kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti. |
| --- | --- |

e)

kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

4.   Lennujuhtide keeleoskuse tase määratakse kindlaks vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustasemete skaalale.

5.   Olenemata lõikest 3 võib aeronavigatsiooniteenuste osutaja lõigete 1 ja 2 kohaldamisel nõuda keeleoskuse kõrgtaset (5. tase) vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustasemete skaalale, kui see on pädevus- või oskusmärke kohasel tööl konkreetsete tööülesannete raames ohutuse eesmärgil hädavajalik. Need nõuded on mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad; aeronavigatsiooniteenuste osutaja, kes soovib kohaldada keeleoskuse kõrgtaset, peab oma nõuet objektiivselt põhjendama ning pädev asutus peab selle heaks kiitma.

6.   Taotleja keeleoskust hinnatakse ametlikult ja korrapäraselt.

Keeleoskusmärge kehtib pikendatava ajavahemiku kohta (välja arvatud nende taotlejate puhul, kes on tõendanud keeleoskust eksperditasemel, ehk III lisa järgi 6. tasemel):

| a) | kolm aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kutsetase (4. tase) või |
| --- | --- |

a)

kolm aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kutsetase (4. tase) või

| b) | kuus aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kõrgtase (5. tase). |
| --- | --- |

b)

kuus aastat, kui tõendatud tase on III lisa kohaselt kõrgtase (5. tase).

7.   Keeleoskust tõendab tunnistus, mis on välja antud pärast pädeva astutuse heakskiidetud läbipaistvat ja objektiivset hindamismenetlust.

Artikkel 14

Väljaõppejuhendaja oskusmärge

1.   Väljaõppejuhendaja oskusmärke omanikel on lubatud teha töökohakoolitust ja järelevalvet sellistel töökohtadel, mille kohta tal on kehtiv üksuse oskusmärge.

2.   Väljaõppejuhendaja oskusmärke taotleja peab vastama järgmistele tingimustele:

| a) | tal on lennujuhiluba; |
| --- | --- |

a)

tal on lennujuhiluba;

| b) | ta on kasutanud lennujuhiloa õigusi vahetult loa andmisele eelneval ajavahemikul vähemalt ühe aasta jooksul või pädeva asutuse kinnitatud pikema ajavahemiku jooksul, võttes arvesse pädevus- ja oskusmärkeid, milleks koolitust antakse, ja |
| --- | --- |

b)

ta on kasutanud lennujuhiloa õigusi vahetult loa andmisele eelneval ajavahemikul vähemalt ühe aasta jooksul või pädeva asutuse kinnitatud pikema ajavahemiku jooksul, võttes arvesse pädevus- ja oskusmärkeid, milleks koolitust antakse, ja

| c) | ta on edukalt läbinud heakskiidetud väljaõppejuhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutavaid teadmisi ning pedagoogilisi võimeid asjakohaste eksamitega. |
| --- | --- |

c)

ta on edukalt läbinud heakskiidetud väljaõppejuhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutavaid teadmisi ning pedagoogilisi võimeid asjakohaste eksamitega.

3.   Juhendaja oskusmärge kehtib kolm aastat ja selle kehtivust on võimalik pikendada.

III PEATÜKK

TERVISETÕEND

Artikkel 15

Tervisetõendite taotlemine ja väljaandmine

1.   Taotlused tervisetõendite väljaandmiseks ning nende kehtivuse taastamiseks või pikendamiseks esitatakse pädevale asutusele vastavalt pädeva asutuse kehtestatud korrale.

2.   Tervisetõendi annab välja pädeva asutuse pädev meditsiiniüksus või pädeva asutuse heakskiidetud lennundusmeditsiinilise tervisekontrolli tegija või lennundusmeditsiinikeskus.

3.   Tervisetõend antakse välja kooskõlas Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni I lisa sätetega ning Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendile suhtes kehtestatud nõuetega.

4.   Pädevad asutused tagavad tõhusad läbivaatamis- või kaebemenetlused ning sõltumatute meditsiininõustajate asjakohase kaasamise.

Artikkel 16

Tervisetõendite kehtivus

1.   Tervisetõendid kehtivad:

| a) | 24 kuud, kui lennujuht on kuni 40-aastane; |
| --- | --- |

a)

24 kuud, kui lennujuht on kuni 40-aastane;

| b) | 12 kuud, kui lennujuht on vanem kui 40 aastat. |
| --- | --- |

b)

12 kuud, kui lennujuht on vanem kui 40 aastat.

2.   Lõikes 1 osutatud ajavahemikke arvestatakse tõendi esmasel väljaandmisel ja selle kehtivuse pikendamisel alates tervisekontrolli kuupäevast ning kehtivuse taastamisel alates eelmise tervisetõendi aegumiskuupäevast.

3.   Tervisetõendi kehtivuse taastamiseks võib tervisekontrolli teha kuni 45 päeva enne tervisetõendi aegumiskuupäeva.

4.   Kui lennujuht ei ole läbinud tervisekontrolli tervisetõendi kehtivuse aegumiskuupäevaks, peab ta läbima tõendi pikendamiseks vajaliku kontrolli.

5.   Tervisetõendi kehtivust võib piirata ning selle võib peatada või kehtetuks tunnistada mis tahes ajal, kui seda nõuab tõendi omaniku terviseseisund.

Artikkel 17

Halvenenud terviseseisund

1.   Lennujuhiloa omaniku kohustused hõlmavad järgmist:

| a) | ta ei tohi kasutada oma loa õigusi juhul, kui on saanud teada oma terviseseisundi halvenemisest, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

a)

ta ei tohi kasutada oma loa õigusi juhul, kui on saanud teada oma terviseseisundi halvenemisest, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt;

| b) | ta teavitab asjaomast aeronavigatsiooniteenuse osutajat oma terviseseisundi halvenemisest või mis tahes psühhoaktiivse aine või ravimite mõju all olekust, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

b)

ta teavitab asjaomast aeronavigatsiooniteenuse osutajat oma terviseseisundi halvenemisest või mis tahes psühhoaktiivse aine või ravimite mõju all olekust, mille tagajärjel võib olla võimatu kasutada loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt.

2.   Aeronavigatsiooniteenuste osutajad kehtestavad terviseseisundi halvenemise juhtude käsitlemise korra ja teavitavad pädevat asutust sellest, et loaomaniku terviseseisund on hinnatud sedavõrd halvaks, et tal on võimatu loa õigusi ohutult ja nõuetekohaselt kasutada

3.   Pädev asutus kiidab heaks lõikes 2 osutatud menetlused.

IV PEATÜKK

KOOLITUSORGANISATSIOONIDELE ESITATAVAD NÕUDED

Artikkel 18

Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine

1.   Koolitusorganisatsioonide sertifitseerimise taotlused esitatakse pädevale asutusele selle asutuse kehtestatud korras.

2.   Koolitusorganisatsioonid tõendavad, et nad on nõuetekohaselt varustatud personali ja vahenditega ning et nad tegutsevad keskkonnas, mis sobib lennujuhiõpilase loa ning lennujuhiloa omandamiseks või pikendamiseks vajaliku koolituse korraldamiseks.

3.   Koolitusorganisatsioonid tagavad igale pädeva asutuse volitatud isikule juurdepääsu kõigile vajalikele ruumidele ning võimaldavad kontrollida asjakohaseid dokumente, andmeid ja menetlusi ning kõiki muid pädeva asutuse ülesannete täitmisega seotud materjale.

Artikkel 19

Koolitusorganisatsioonide juhtimissüsteem

Koolitusorganisatsioonid peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | neil on tõhus juhtimissüsteem ning piisav nõuetekohase kvalifikatsiooni ja töökogemusega personal, et anda käesolevas määruses sätestatud standarditele vastavat koolitust; |
| --- | --- |

a)

neil on tõhus juhtimissüsteem ning piisav nõuetekohase kvalifikatsiooni ja töökogemusega personal, et anda käesolevas määruses sätestatud standarditele vastavat koolitust;

| b) | nad on selgelt kindlaks määranud ohutusalase vastutuse käsuliinid kogu tunnustatud koolitusorganisatsioonis, sealhulgas juhtkonna otsese ohutusalase vastutuse. |
| --- | --- |

b)

nad on selgelt kindlaks määranud ohutusalase vastutuse käsuliinid kogu tunnustatud koolitusorganisatsioonis, sealhulgas juhtkonna otsese ohutusalase vastutuse.

| c) | neil on asjakohase koolituse andmiseks vajalikud vahendid, seadmed ja ruumid; |
| --- | --- |

c)

neil on asjakohase koolituse andmiseks vajalikud vahendid, seadmed ja ruumid;

| d) | nad tõendavad, et kasutatava juhtimissüsteemi ühe osa moodustab kvaliteedijuhtimissüsteem, mille abil kontrollitakse, kas süsteemid ja menetlused vastavad nõuetele ja on piisavad selle tagamiseks, et koolitusteenused vastaksid käesolevas määruses sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

d)

nad tõendavad, et kasutatava juhtimissüsteemi ühe osa moodustab kvaliteedijuhtimissüsteem, mille abil kontrollitakse, kas süsteemid ja menetlused vastavad nõuetele ja on piisavad selle tagamiseks, et koolitusteenused vastaksid käesolevas määruses sätestatud nõuetele;

| e) | neil on andmete säilitamise süsteem, mis võimaldab asjaomase tegevuse nõuetekohaselt talletada ja tagada nende usaldusväärse jälgitavuse; |
| --- | --- |

e)

neil on andmete säilitamise süsteem, mis võimaldab asjaomase tegevuse nõuetekohaselt talletada ja tagada nende usaldusväärse jälgitavuse;

| f) | nad tõendavad, et käesolevas määruses sätestatud standarditele vastava koolituse korraldamiseks on olemas piisavad rahalised vahendid ning et pakutaval koolitusel on asjakohane ning piisav kindlustuskate. |
| --- | --- |

f)

nad tõendavad, et käesolevas määruses sätestatud standarditele vastava koolituse korraldamiseks on olemas piisavad rahalised vahendid ning et pakutaval koolitusel on asjakohane ning piisav kindlustuskate.

Artikkel 20

Koolituskursustele, alg- ja üksuse koolitusplaanidele ning üksuse pädevuskavadele esitatavad nõuded

1.   Koolitusorganisatsioonid esitavad pädevale asutusele meetodid, mida nad kasutavad koolituskursuste sisu, korralduse ja kestuse ning vajaduse korral ka üksuse koolitusplaani ja üksuse pädevuskava üksikasjalikul väljatöötamisel.

2.   Meetodid sisaldavad eksamineerimise ja hindamise korraldamise kirjeldust. Algkoolitusega, sealhulgas treeningseadmetel toimuva koolitusega seotud eksamite puhul kirjeldatakse üksikasjalikult eksamineerijate ja hindajate kvalifikatsiooni.

V PEATÜKK

PÄDEVATELE ASUTUSTELE ESITATAVAD NÕUDED

Artikkel 21

Pädeva asutuse sõltumatus

1.   Pädevad asutused on aeronavigatsiooniteenuse osutajatest ja koolitusorganisatsioonidest sõltumatud. See sõltumatus saavutatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse pädevad asutused ja selliste teenuste osutajad üksteisest piisavalt lahus. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kasutavad oma volitusi sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt.

2.   Liikmesriigid teatavad ametile pädevate asutuste nimed ja aadressid ning nende andmete kõik hilisemad muudatused.

Artikkel 22

Pädeva asutuse ülesanded

1.   Selleks et tagada lennujuhtidele kõrgel ohutustasemel töötamiseks hädavajalikud pädevustasemed, kontrollivad ja jälgivad pädevad asutused lennujuhtide koolitust.

2.   Pädeva asutuse ülesanded hõlmavad järgmist:

| a) | selliste lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmine ja kehtetuks tunnistamine, mille jaoks pädeva asutuse vastutusalas asjakohane koolitus ja hindamine korraldati; |
| --- | --- |

a)

selliste lubade ning pädevus- ja oskusmärgete väljaandmine ja kehtetuks tunnistamine, mille jaoks pädeva asutuse vastutusalas asjakohane koolitus ja hindamine korraldati;

| b) | selliste pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse taastamine, pikendamine ja peatamine, mille kohaseid õigusi pädeva asutuse vastutusalas kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

selliste pädevus- ja oskusmärgete kehtivuse taastamine, pikendamine ja peatamine, mille kohaseid õigusi pädeva asutuse vastutusalas kasutatakse;

| c) | koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine; |
| --- | --- |

c)

koolitusorganisatsioonide sertifitseerimine;

| d) | koolituskursuste, üksuse koolitusplaanide ja üksuse pädevuskavade tunnustamine; |
| --- | --- |

d)

koolituskursuste, üksuse koolitusplaanide ja üksuse pädevuskavade tunnustamine;

| e) | tasemetestijate heakskiitmine; |
| --- | --- |

e)

tasemetestijate heakskiitmine;

| f) | koolitussüsteemide jälgimine ja auditeerimine; |
| --- | --- |

f)

koolitussüsteemide jälgimine ja auditeerimine;

| g) | asjakohaste edasikaebe- ja teatamismehhanismide kehtestamine; |
| --- | --- |

g)

asjakohaste edasikaebe- ja teatamismehhanismide kehtestamine;

| h) | keeleoskuse kõrgtaseme (5. tase) vajaduse heakskiitmine kooskõlas artikli 13 lõikega 5; |
| --- | --- |

h)

keeleoskuse kõrgtaseme (5. tase) vajaduse heakskiitmine kooskõlas artikli 13 lõikega 5;

| i) | terviseseisundi halvenemisega seotud menetluste heakskiitmine kooskõlas artikli 17 lõikega 3 |
| --- | --- |

i)

terviseseisundi halvenemisega seotud menetluste heakskiitmine kooskõlas artikli 17 lõikega 3

Artikkel 23

Lubade, pädevus- ja oskusmärgete ning tõendite väljaandmine ning säilitamine

1.   Pädev asutus kehtestab lubade, nendega seotud pädevus- ja oskusmärgete ning tervisetõendite taotlemise ja nende väljaandmise ning kehtivuse pikendamise ja taastamise menetluse.

2.   Taotluse kättesaamisel kontrollib pädev asutus, kas taotluse esitaja vastab käesoleva määruse nõuetele.

3.   Kui pädev asutus on veendunud, et taotluse esitaja vastab käesoleva määruse nõuetele, annab pädev asutus välja asjakohase loa, sellega seotud pädevus- või oskusmärke või tervisetõendi või pikendab kõnealuste dokumentide või märgete kehtivust või taastab selle.

4.   Pädeva asutuse väljaantud luba sisaldab I lisas sätestatud teavet.

5.   Kui luba on välja antud muus kui inglise keeles, sisaldab see I lisas sätestatud teabe tõlget inglise keelde.

Artikkel 24

Pädevuse hindamine

1.   Pädev asutus kinnitab loaomanikud, kellel on õigus tegutseda tasemetestijatena üksuse- ja jätkukoolitusel.

2.   Kinnitus kehtib kolm aastat ja seda on võimalik pikendada.

Artikkel 25

Andmete säilitamine

Pädevad asutused tagavad sellise andmebaasi pidamise, kus säilitatakse teavet nende vastutusalas olevate kõikide loaomanike pädevuste ja oskusmärgete kehtivuskuupäevade kohta.

Artikkel 26

Teabevahetus

Pädevad asutused vahetavad asjakohast teavet ning abistavad üksteist käesoleva määruse tulemusliku rakendamise tagamisel, eelkõige juhtudel, mis hõlmavad lennujuhtide vaba liikumist Euroopa Liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 15 lõikes 3 sätestatud konfidentsiaalsuspõhimõtteid.

Artikkel 27

Koolitusorganisatsiooni sertifitseerimine

1.   Pädevad asutused kehtestavad koolitusorganisatsioonide sertifikaatide taotlemise, väljaandmise ja nende kehtivuse säilitamise menetluse.

2.   Pädevad asutused annavad välja sertifikaadid, kui koolitaja vastab V peatükis sätestatud nõuetele.

3.   Sertifikaadi võib välja anda iga koolitusliigi kohta eraldi või koos teiste aeronavigatsiooniteenustega, kusjuures koolituse liik ja aeronavigatsiooniteenuse liik sertifitseeritakse teenusepaketina.

4.   Sertifikaat sisaldab IV lisas kindlaksmääratud teavet.

Artikkel 28

Koolitusorganisatsioonide tegevuse jälgimine ja jõustamine

1.   Pädevad asutused jälgivad koolitusorganisatsiooni sertifikaadile lisatud nõuete ja tingimuste täitmist.

2.   Pädevad asutused auditeerivad regulaarselt koolitusorganisatsioone, et tagada käesolevas määruses sätestatud standardite tõhus järgimine.

3.   Käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks võib pädev asutus lisaks regulaarsele auditeerimisele teha etteteatamata inspekteerimisi.

4.   Kui pädev asutus leiab, et koolitusorganisatsiooni sertifikaadi omanik ei vasta enam sertifikaadi nõuetele või tingimustele, võib pädev asutus võtta asjakohaseid täitemeetmeid, sealhulgas sertifikaadi kehtetuks tunnistada.

5.   Käesoleva määruse sätete kohaselt väljaantud sertifikaate tunnustatakse vastastikku.

Artikkel 29

Lennujuhilubade vastastikune tunnustamine

1.   Liikmesriigid tunnustavad teises liikmesriigis käesoleva määruse kohaselt välja antud lennujuhilube, lennujuhiõpilase lube ja nendega seotud pädevus- ja oskusmärkeid, keeleoskusmärkeid ning loa juurde kuuluvat tervisetõendit.

Kui liikmesriik on vastavalt artikli 9 lõikele 3 sätestanud loa saamiseks nõutava vanuse alampiiriks vähem kui 21 aastat, võib sellise loa omanik kasutada oma loakohaseid õigusi kuni 21-aastaseks saamiseni ainult kõnealuse loa välja andnud liikmeriigi territooriumil.

Kui loaomanik kasutab loaga seotud õigusi muus kui loa välja andnud liikmesriigis, on loaomanikul õigus vahetada oma luba selles riigis väljaantava loa vastu, kus ta oma loakohaseid õigusi kasutama hakkab, ilma et kehtestataks lisatingimusi.

Üksuse oskusmärke väljaandmiseks nõuab pädev asutus taotlejatelt asjaomase oskusmärkega seotud konkreetsete tingimuste täitmist, märkides lennujuhtimisüksuse, sektori või töökoha. Üksuse koolitusplaani koostades võtab koolitusorganisatsioon vajalikul määral arvesse taotleja omandatud oskusi ja kogemusi.

2.   Pädev asutus kinnitab üksuse koolitusplaani, mis sisaldab taotlejale soovitatud koolitust, või lükkab selle tagasi hiljemalt kuus nädalat pärast tõendite esitamist, ilma et see piiraks võimalike kaebuste esitamisest tulenevaid viivitusi. Pädev asutus tagab, et järgitakse mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Vastavus olulistele nõuetele

Amet korraldab Euroopa lennujuhtide lubade süsteemi ja lennunduses üldise süsteemse lähenemisviisi saavutamiseks vajalike edasiste täienduste hindamise ning tagab täieliku vastavuse määruse (EÜ) nr 216/2008 Vb lisas kirjeldatud olulistele nõuetele, et esitada komisjonile arvamus koos käesoleva määruse võimalike muudatustega.

Artikkel 31

Erandid

1.   Erandina käesoleva määruse artiklist 11 võivad liikmesriigid, kes on välja töötanud direktiivi 2006/23/EÜ artikli 7 lõikes 4 osutatud riiklikud oskusmärked, jätkata käesoleva määruse jõustumiskuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamist.

2.   Erandina käesoleva määruse artiklist 12 võivad liikmesriigid, kes on üksuse oskusmärke õiguste kasutamise näinud ette vaid allapoole direktiivi 2006/23/EÜ artiklil 10 põhinevat vanusepiiri jäävatele loaomanikele, jätkata käesoleva määruse jõustumiskuupäeval kehtivate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätete kohaldamise.

3.   Kui liikmesriik kohaldab lõigetes 1 või 2 sätestatud erandit, teatab ta sellest komisjonile ja ametile.

Artikkel 32

Üleminekukord

1.   Erandina käesoleva määruse II lisa A osast on koolitusorganisatsioonidel lubatud jätkata Eurocontroli juhenddokumendi „Guidelines for air traffic controllers Common Core Content Initial Training”10. detsembri 2004. aasta väljaande põhjal koostatud koolitusplaanide kohaldamist ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

2.   Lube, pädevus- ja oskusmärkeid, tervisetõendeid ning koolitusorganisatsioonide sertifikaate, mis on välja antud kooskõlas direktiivi 2006/23/EÜ sätetel põhinevate siseriiklike õigusaktide asjakohaste sätetega käesoleva määruse jõustumiskuupäeval, käsitletakse käesoleva määruse kohaselt väljaantuna.

3.   Loa, pädevus- ja oskusmärke, tervisetõendi või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi taotlejad, kes esitasid taotluse enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva, aga kellele ei ole veel välja antud luba, pädevus- või oskusmärget, tervisetõendit ega koolitusorganisatsiooni sertifikaati, tõendavad enne loa, pädevus- või oskusmärke, tervisetõendi või koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist oma vastavust käesoleva määruse sätetele.

4.   Kui koolitusorganisatsioonid, kelle puhul vastavalt artiklile 4 on pädevaks asutuseks amet, on enne käesoleva määruse jõustumiskuupäeva esitanud taotluse sertifikaadi väljaandmiseks liikmesriigi pädevale asutusele, viib liikmesriigi pädev asutus sertifitseerimisprotsessi koostöös ametiga lõpule ning sertifikaadi väljaandmisel edastab toimiku ametile.

5.   Liikmesriigi pädev asutus, kes vastutas selliste koolitusorganisatsioonide ohutusjärelevalve eest, kelle pädevaks asutuseks vastavalt artiklile 4 on amet, annab kõnealuste organisatsioonide ohutusjärelevalve teostamise ülesande ametile üle kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast.

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1070/2009, 21. oktoober 2009, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

2

(3)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 22.

3

(4)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 51.

4

(5)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27.

7

---

I LISA

LUBE KÄSITLEVAD NÕUDED

Vastavalt käesolevale määrusele peab pädeva asutuse väljaantav luba vastama järgmistele nõuetele.

1.   Üksikasjad

| 1.1. | Loale kantakse järgmine teave (tärniga on tähistatud punktid, mis peavad olema tõlgitud inglise keelde):






  a) | *loa väljaandnud riik või asutus (poolpaksus kirjas); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Loale kantakse järgmine teave (tärniga on tähistatud punktid, mis peavad olema tõlgitud inglise keelde):

a)

*loa väljaandnud riik või asutus (poolpaksus kirjas);

| b) | *loa nimetus (paksus kirjas); |
| --- | --- |

b)

*loa nimetus (paksus kirjas);

| c) | loa seerianumber, (araabia numbritega), mille on andnud loa väljaandnud asutus; |
| --- | --- |

c)

loa seerianumber, (araabia numbritega), mille on andnud loa väljaandnud asutus;

| d) | loaomaniku täielik nimi (ka ladina tähestikus, kui asjaomase riigi keeles ei kasutata ladina tähestikku); |
| --- | --- |

d)

loaomaniku täielik nimi (ka ladina tähestikus, kui asjaomase riigi keeles ei kasutata ladina tähestikku);

| e) | loaomaniku sünnikuupäev; |
| --- | --- |

e)

loaomaniku sünnikuupäev;

| f) | loaomaniku kodakondsus: |
| --- | --- |

f)

loaomaniku kodakondsus:

| g) | loaomaniku allkiri; |
| --- | --- |

g)

loaomaniku allkiri;

| h) | *kinnitus kehtivuse kohta ja loaomanikule antud volitus kasutada loakohaseid õigusi, milles on näidatud:






  i) | pädevusmärked, oskusmärked, keeleoskusmärked, väljaõppejuhendaja oskusmärked ja üksuse oskusmärked; |
| --- | --- | --- |

h)

*kinnitus kehtivuse kohta ja loaomanikule antud volitus kasutada loakohaseid õigusi, milles on näidatud:

i)

pädevusmärked, oskusmärked, keeleoskusmärked, väljaõppejuhendaja oskusmärked ja üksuse oskusmärked;

| ii) | nende esmase väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

ii)

nende esmase väljaandmise kuupäev;

| iii) | nende kehtivuse lõppemise kuupäev; |
| --- | --- |

iii)

nende kehtivuse lõppemise kuupäev;

| i) | loa väljaandnud ametniku allkiri ja väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

i)

loa väljaandnud ametniku allkiri ja väljaandmise kuupäev;

| j) | loa väljaandnud asutuse pitser või tempel. |
| --- | --- |

j)

loa väljaandnud asutuse pitser või tempel.

| 1.2. | Loaga on kaasas kehtiv tervisetõend. |
| --- | --- |

1.2.

Loaga on kaasas kehtiv tervisetõend.

2.   Materjal

Kasutatakse kvaliteetset paberit või muud sobivat materjali ning punktis 1 nimetatud teave peab sellel olema selgelt märgitud.

3.   Värvus

| 3.1. | Kui liikmesriigi kõik lennundusalased load antakse välja sama värvusega materjalil, peab see värvus olema valge. |
| --- | --- |

3.1.

Kui liikmesriigi kõik lennundusalased load antakse välja sama värvusega materjalil, peab see värvus olema valge.

| 3.2. | Kui liikmesriigi lennundusalased load on eri värvusega, peavad lennujuhiload olema kollased. |
| --- | --- |

3.2.

Kui liikmesriigi lennundusalased load on eri värvusega, peavad lennujuhiload olema kollased.

---

II LISA

KOOLITUSNÕUDED

A OSA

Lennujuhtide algkoolituse nõuded

Algkoolitus tagab, et lennujuhiõpilased on läbinud vähemalt baas- ja pädevuskoolituse vastavalt Eurocontroli suunise „Guidelines for air traffic controller Common Core Content Initial Training”21. oktoobri 2008. aasta väljaandele, (1) nii et lennujuhid suudaksid juhtida lennuliiklust ohutult, kiiresti ja tõhusalt.

Algkoolitus hõlmab järgmisi aineid: lennundusõigus, lennuliikluse korraldamine, sealhulgas tsiviil-sõjalise koostöö menetlused, meteoroloogia, navigatsioon, õhusõidukid ja aerodünaamika põhimõtted, sealhulgas lennujuhi ja piloodi üksteisemõistmine, inimtegurid, seadmed ja süsteemid, kutsekeskkond, ohutus ja ohutuskultuur, ohutusjuhtimise süsteemid, eriolukorrad/häireolukorrad, süsteemitõrked ja keeleoskus, sealhulgas raadioside fraseoloogia.

Ainete õpetamisel valmistatakse taotlejad ette eri lennuliiklusteenuste osutamiseks ja rõhutatakse ohutuse aspekte. Algkoolitus koosneb teoreetilise ja praktilise õppe elementidest, sealhulgas treeningseadmeil toimuvast koolitusest, ning selle kestus määratakse tunnustatud algkoolituse kavades. Omandatud oskused peavad tagama, et kandidaati peetakse pädevaks tulema toime keerulistes ja tiheda liiklusega olukordades, ning hõlbustama üleminekut üksusekoolitusele.

Pärast algkoolitust hinnatakse kandidaadi pädevust asjakohaste eksamitega või pideva hindamissüsteemi alusel.

B OSA

Lennujuhtide üksusekoolituse nõuded

Üksuse koolitusplaanid peavad kirjeldama täpselt meetodeid, sisu ja ajastust, mis on vajalikud üksuse toimingute sooritamiseks kohalikus piirkonnas väljaõppejuhendaja järelevalve all. Kinnitatud koolitusplaan sisaldab kõiki pädevushindamise süsteemi elemente, sealhulgas töökorraldust, edasijõudmise hindamist ja eksameid ning asjaomaste pädevale asutusele teatamise menetlust. Üksusekoolitus võib sisaldada teatavaid algkoolituse elemente, mis on iseloomulikud konkreetsele riigile.

Üksusekoolituse ajal peavad lennujuhid saama piisava koolituse ohutuse, julgestuse ja kriisiohjamise valdkonnas.

Üksusekoolituse kestus määratakse üksuse koolitusplaanis. Nõutavaid oskusi hindavad tunnustatud tasemetestijad, kelle arvamused peavad olema neutraalsed ja objektiivsed, eksamineerimise või jätkuva hindamissüsteemi kaudu. Kandidaatide õiglase kohtlemise tagamiseks peavad pädevad asutused kehtestama edasikaebamise mehhanismid.

C OSA

Lennujuhtide jätkukoolituse nõuded

Lennujuhiloa pädevusmärke ja üksuse oskusmärke kehtivust säilitatakse tunnustatud jätkukoolituse abil, mis koosneb lennujuhtide oskuste säilitamise koolitusest, täiendkoolitusest, hädaolukorra koolitusest ja vajaduse korral keeleõppest.

Jätkukoolituse ajal peavad lennujuhid saama piisava koolituse ohutuse, julgestuse ja kriisiohjamise valdkonnas

Jätkukoolitus peab koosnema teoreetilistest ja praktilistest kursustest ja treeningseadmel toimuvast koolitusest. Selleks peab koolitusorganisatsioon koostama üksuse pädevuskavad, milles kirjeldatakse üksikasjalikult asjaomase jätkukoolituse pakkumiseks ja pädevuse tõendamiseks vajalikke menetlusi, inimressursse ja ajastust. Kavad tuleb läbi vaadata ja kinnitada vähemalt iga kolme aasta järel. Jätkukoolituse kestus otsustatakse vastavalt lennujuhtimisüksuses töötavate lennujuhtide funktsionaalsetele vajadustele, eelkõige seoses menetluste või seadmete muutmise või kavandatava muutmisega või seoses üldiste ohutusjuhtimise nõuetega. Kõikide lennujuhtide pädevust hinnatakse asjakohaselt iga kolme aasta järel. Aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab tagama, et kohaldatakse mehhanisme loaomanike õiglaseks kohtlemiseks, kui oskusmärgete kehtivust ei saa pikendada.

---

(1)  Väljaanne 1,0, väljaandmiskuupäev 21.10.2008, viitenumber: EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

III LISA

KEELEOSKUSNÕUDED

Keeleoskustasemete skaala: eksperttase, edasijõudnu tase ja kutsetase.

| Tase | Hääldus
  Kasutab lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti. | Struktuur
  Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandele vastavast keelefunktsioonist. | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Suhtlemine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksperttase
  6 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist. | Valdab võrdselt hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ja lauseehitust. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks nii tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik. | Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ning pingutuseta. Varieerib kõnevoolu stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu. | Mõistab kõnet ühtviisi hästi paljudes erinevates olukordades ning märkab keelelisi ja kultuurilisi peensusi. | Suudab pingutuseta suhelda peaaegu kõikides olukordades. Mõistab verbaalseid ja mitteverbaalseid märguandeid ja vastab nendele asjakohaselt. |
| Edasijõudnute tase
  5 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist. | Valdab hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ning lauseehitust. Püüab moodustada keerulisemaid struktuure, kuid mõnikord võib sellega seoses esineda arusaamist takistavaid vigu. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid pidevalt ja edukalt ümber sõnastada. Mõnikord kasutab idiomaatilisi väljendeid. | Võimeline rääkima pikka aega ja erilise pingutuseta tuntud teemadel, samas ei tarvitse kasutada kõnevoolu varieerimist stilistilise vahendina. Oskab kasutada sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu. | Mõistab hästi kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning reageerib üldjuhul õigesti keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemidele. Suudab mõista kõne eri variante (nt dialekte ja/või aktsente) või stiile. | Vastused on kiired, asjakohased ja informatiivsed. Suudab rääkija/kuulaja rolle hästi täita. |
| Kutsetase
  4 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis mõnikord takistavad arusaamist. | Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone loominguliselt ja üldiselt õigesti. Võib teha vigu eelkõige ebaharilikes või ootamatutes olukordades, kuid enamasti ei takista need arusaamist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid sageli edukalt ümber sõnastada, kui sõnavara peaks ebaharilike või ootamatute olukordade puhul ebapiisavaks osutuma. | Kasutab rääkides sobivat tempot. Kohati võib esineda kõne takerdumist, kui sisseharjunud või kinnistunud fraasidest koosnevalt kõnelt minnakse üle spontaansele vestlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlemist. Oskab kasutada piiratud hulgal abi-, määr- ja sidesõnu. Täitesõnade kasutamine ei ole häiriv. | Mõistab enamasti õigesti kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide puhul võib kõnest arusaamine olla aeglasem või nõuda selgitava strateegia kasutamist. | Vastused on üldiselt kiired, asjakohased, ja informatiivsed. Algatab ja hoiab ülal vestlust ka ootamatutes olukordades. Tuleb piisavalt hästi toime ilmsete vääritimõistmiste lahendamisega kontrollküsimuste esitamise ning kinnituste või selgituste abil. |

Tase

Hääldus

Kasutab lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

Struktuur

Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandele vastavast keelefunktsioonist.

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Suhtlemine

Eksperttase

6

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist.

Valdab võrdselt hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ja lauseehitust.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks nii tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik.

Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ning pingutuseta. Varieerib kõnevoolu stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu.

Mõistab kõnet ühtviisi hästi paljudes erinevates olukordades ning märkab keelelisi ja kultuurilisi peensusi.

Suudab pingutuseta suhelda peaaegu kõikides olukordades. Mõistab verbaalseid ja mitteverbaalseid märguandeid ja vastab nendele asjakohaselt.

Edasijõudnute tase

5

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, aga see ei takista peaaegu kunagi arusaamist.

Valdab hästi nii grammatilisi põhistruktuure kui ka keerukamaid konstruktsioone ning lauseehitust. Püüab moodustada keerulisemaid struktuure, kuid mõnikord võib sellega seoses esineda arusaamist takistavaid vigu.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid pidevalt ja edukalt ümber sõnastada. Mõnikord kasutab idiomaatilisi väljendeid.

Võimeline rääkima pikka aega ja erilise pingutuseta tuntud teemadel, samas ei tarvitse kasutada kõnevoolu varieerimist stilistilise vahendina. Oskab kasutada sobivaid abi-, määr- ja sidesõnu.

Mõistab hästi kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning reageerib üldjuhul õigesti keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemidele. Suudab mõista kõne eri variante (nt dialekte ja/või aktsente) või stiile.

Vastused on kiired, asjakohased ja informatiivsed. Suudab rääkija/kuulaja rolle hästi täita.

Kutsetase

4

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis mõnikord takistavad arusaamist.

Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone loominguliselt ja üldiselt õigesti. Võib teha vigu eelkõige ebaharilikes või ootamatutes olukordades, kuid enamasti ei takista need arusaamist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtlemiseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Oskab lauseid sageli edukalt ümber sõnastada, kui sõnavara peaks ebaharilike või ootamatute olukordade puhul ebapiisavaks osutuma.

Kasutab rääkides sobivat tempot. Kohati võib esineda kõne takerdumist, kui sisseharjunud või kinnistunud fraasidest koosnevalt kõnelt minnakse üle spontaansele vestlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlemist. Oskab kasutada piiratud hulgal abi-, määr- ja sidesõnu. Täitesõnade kasutamine ei ole häiriv.

Mõistab enamasti õigesti kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Keelest, keerulisest olukorrast või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide puhul võib kõnest arusaamine olla aeglasem või nõuda selgitava strateegia kasutamist.

Vastused on üldiselt kiired, asjakohased, ja informatiivsed. Algatab ja hoiab ülal vestlust ka ootamatutes olukordades. Tuleb piisavalt hästi toime ilmsete vääritimõistmiste lahendamisega kontrollküsimuste esitamise ning kinnituste või selgituste abil.

Keeleoskustasemete skaala: kutsetaseme-eelne tase, algtase ja algtaseme-eelne tase.

| Tase | Hääldus
  Kasutab lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti. | Struktuur
  Asjakohased grammatilised struktuurid ja lausekonstruktsioonid sõltuvad ülesande täitmisel kasutatavast keelest. | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Suhtlemine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kutsetaseme-eelne tase
  3 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist. | Ei valda alati hästi ennustatavates olukordades kasutatavaid grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone. Vead takistavad sageli arusaamist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, ent sõnavara on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sõnavara puudumise korral ei suuda lauseid edukalt ümber sõnastada. | Oskab rääkida, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Sobiva sõna otsimine ja keelekasutuse aeglus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnade kasutamine on mõnikord häiriv. | Enamasti mõistab kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Ei tarvitse mõista keele või olukorra keerukusest või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleeme. | Vastused on mõnikord kiired, asjakohased ja informatiivsed. Võib erilise pingutuseta algatada ja ülal hoida vestlust tuttavatel teemadel ja ennustatavates olukordades. Ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide lahendamisega üldjuhul toime ei tule. |
| Algtase
  2 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist. | Suudab kasutada vaid piiratud hulgal lihtsaid päheõpitud grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone | Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja päheõpitud fraasidest. | Suudab kasutada väga lühikesi, üksikuid, päheõpitud lausungeid, teeb tihti pause või kasutab sobivate väljendite otsimisel ja vähem tuntud sõnade hääldamisel häirivalt tihti täitesõnu. | Arusaamine piirdub üksikute ja päheõpitud fraasidega, mida hääldatakse hoolikalt ja aeglaselt. | Vastamisaeg on pikk ja vastused ei ole sageli asjakohased. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega. |
| Algtaseme-eelne tase
  1 | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele | Vastab algtaseme-eelsele tasemele | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. | Vastab algtaseme-eelsele tasemele. |

Tase

Hääldus

Kasutab lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

Struktuur

Asjakohased grammatilised struktuurid ja lausekonstruktsioonid sõltuvad ülesande täitmisel kasutatavast keelest.

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Suhtlemine

Kutsetaseme-eelne tase

3

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist.

Ei valda alati hästi ennustatavates olukordades kasutatavaid grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone. Vead takistavad sageli arusaamist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, ent sõnavara on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sõnavara puudumise korral ei suuda lauseid edukalt ümber sõnastada.

Oskab rääkida, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Sobiva sõna otsimine ja keelekasutuse aeglus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnade kasutamine on mõnikord häiriv.

Enamasti mõistab kõnet üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, kui vestluskaaslase aktsent või dialekt on rahvusvahelise kogukonna jaoks piisavalt hästi mõistetav. Ei tarvitse mõista keele või olukorra keerukusest või ootamatutest sündmustest põhjustatud probleeme.

Vastused on mõnikord kiired, asjakohased ja informatiivsed. Võib erilise pingutuseta algatada ja ülal hoida vestlust tuttavatel teemadel ja ennustatavates olukordades. Ootamatutest sündmustest põhjustatud probleemide lahendamisega üldjuhul toime ei tule.

Algtase

2

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikest erinevustest, mis sageli takistavad arusaamist.

Suudab kasutada vaid piiratud hulgal lihtsaid päheõpitud grammatilisi struktuure ja lausekonstruktsioone

Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja päheõpitud fraasidest.

Suudab kasutada väga lühikesi, üksikuid, päheõpitud lausungeid, teeb tihti pause või kasutab sobivate väljendite otsimisel ja vähem tuntud sõnade hääldamisel häirivalt tihti täitesõnu.

Arusaamine piirdub üksikute ja päheõpitud fraasidega, mida hääldatakse hoolikalt ja aeglaselt.

Vastamisaeg on pikk ja vastused ei ole sageli asjakohased. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega.

Algtaseme-eelne tase

1

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele

Vastab algtaseme-eelsele tasemele

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

Vastab algtaseme-eelsele tasemele.

---

IV LISA

Koolitusorganisatsioonide sertifikaatide nõuded

Käesoleva määruse kohaselt väljaantud koolitusorganisatsioonide sertifikaatidel tuleb esitada järgmine teave:

| a) | sertifikaadi välja andnud pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

sertifikaadi välja andnud pädev asutus;

| b) | taotleja (nimi ja aadress); |
| --- | --- |

b)

taotleja (nimi ja aadress);

| c) | sertifitseeritavate koolituste ja/või osutatavate teenuste laad, vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

c)

sertifitseeritavate koolituste ja/või osutatavate teenuste laad, vastavalt vajadusele;

| d) | kinnitus selle kohta, et taotleja vastab V peatükis kindlaksmääratud nõuetele; |
| --- | --- |

d)

kinnitus selle kohta, et taotleja vastab V peatükis kindlaksmääratud nõuetele;

| e) | sertifikaadi väljaandmise kuupäev ja kehtivusaeg. |
| --- | --- |

e)

sertifikaadi väljaandmise kuupäev ja kehtivusaeg.

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 806/2011,

10. august 2011,

millega kiidetakse heaks toimeaine flukviinkonasool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb toimeainete puhul, mille taotluse täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (2) artiklile 16, menetlusküsimuste ja heakskiidu andmise tingimuste suhtes kohaldada nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3). Flukviinkonasool on toimeaine, mille taotluse täielikkus on kõnealuse määruse kohaselt kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb toimeainete puhul, mille taotluse täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (2) artiklile 16, menetlusküsimuste ja heakskiidu andmise tingimuste suhtes kohaldada nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3). Flukviinkonasool on toimeaine, mille taotluse täielikkus on kõnealuse määruse kohaselt kindlaks tehtud.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Flukviinkonasool kuulus nimetatud loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Flukviinkonasool kuulus nimetatud loetellu.

| (3) | Komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1095/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning määrust (EÜ) nr 2229/2004, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 3 lõike 2 kohaselt võttis teataja kahe kuu jooksul pärast kõnealuse määruse jõustumist tagasi oma toetuse toimeaine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (7) flukviinkonasool nimetatud lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1095/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning määrust (EÜ) nr 2229/2004, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 3 lõike 2 kohaselt võttis teataja kahe kuu jooksul pärast kõnealuse määruse jõustumist tagasi oma toetuse toimeaine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (7) flukviinkonasool nimetatud lisasse kandmata.

| (4) | Algne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse kiirendatud menetluse kohaldamiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(4)

Algne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse kiirendatud menetluse kohaldamiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19.

| (5) | Taotlus esitati Iirimaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused, nagu käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus esitati Iirimaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused, nagu käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele.

| (6) | Iirimaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 13. aprillil 2010. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 25. veebruaril 2011 komisjonile oma järelduse flukviinkonasooli kohta (8). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena flukviinkonasooli kohta. |
| --- | --- |

(6)

Iirimaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 13. aprillil 2010. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 25. veebruaril 2011 komisjonile oma järelduse flukviinkonasooli kohta (8). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid esialgse hindamisaruande, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena flukviinkonasooli kohta.

| (7) | Mitmesuguste uuringute põhjal on ilmnenud, et flukviinkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võib eeldada, et need vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seepärast on asjakohane kiita flukviinkonasool määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks. |
| --- | --- |

(7)

Mitmesuguste uuringute põhjal on ilmnenud, et flukviinkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võib eeldada, et need vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seepärast on asjakohane kiita flukviinkonasool määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning praeguste teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses on siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning praeguste teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses on siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud.

| (9) | Ilma et see mõjutaks järeldust flukviinkonasooli heakskiitmise kohta, on siiski asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see mõjutaks järeldust flukviinkonasooli heakskiitmise kohta, on siiski asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (10) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks liikmesriikidele ja huvitatud isikutele anda piisavalt aega, et nad saaksid valmistuda toimeaine heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (11) | Ilma et see piiraks määrusega (EÜ) nr 1107/2009 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ning võttes arvesse üleminekut direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmist. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud flukviinkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(11)

Ilma et see piiraks määrusega (EÜ) nr 1107/2009 kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ning võttes arvesse üleminekut direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmist. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud flukviinkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

| (12) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on olemas juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes seni vastu võetud kõnealuse direktiivi I lisa muutvate direktiividega või toimeainete heakskiitmise määrustega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (9) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on olemas juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes seni vastu võetud kõnealuse direktiivi I lisa muutvate direktiividega või toimeainete heakskiitmise määrustega.

| (13) | Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (10) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (10) lisa vastavalt muuta.

| (14) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et flukviinkonasooli ei kanta lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta flukviinkonasooli käsitlev rida. Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et flukviinkonasooli ei kanta lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta flukviinkonasooli käsitlev rida. Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine flukviinkonasool kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite ümberhindamine

1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena flukviinkonasooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. juuniks 2012.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et on täidetud käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused, välja arvatud kõnealuse lisa erisätete veeru B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab flukviinkonasooli ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. detsembriks 2011 kantud rakendusmääruse 540/2011/EMÜ lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veeru B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Pärast otsustamist liikmesriigid

| a) | muudavad vajaduse korral flukviinkonasooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015; või |
| --- | --- |

a)

muudavad vajaduse korral flukviinkonasooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015; või

| b) | kui toode sisaldab flukviinkonasooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab flukviinkonasooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EÜ) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Otsuse 2008/934/EÜ muutmine

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja flukviinkonasooli käsitlev rida.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

2

(3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

3

(4)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

4

(5)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

5

(6)  ELT L 246, 21.9.2007, lk 19.

6

(7)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

7

(8)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole. EFSA Journal 2011;9(5):2096. [lk 112]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

8

EFSA Journal

(9)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

9

(10)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

10

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flukviinkonasool
  CASi nr 136426-54-5
  CIPACi nr 474 | 3-(2,4-diklorofenüül)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4- triasool-1-üül) kinasoliin-4(3H)-oon | ≥ 955 g/kg | 1. jaanuar 2012 | 31. detsember 2021 | A OSA
  Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
  B OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees flukviinkonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Selle üldhinnangu järgi liikmesriigid:






  a) | pööravad erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate turvalisusele ja tagavad, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Flukviinkonasool

CASi nr 136426-54-5

CIPACi nr 474

3-(2,4-diklorofenüül)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4- triasool-1-üül) kinasoliin-4(3H)-oon

≥ 955 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A OSA

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees flukviinkonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Selle üldhinnangu järgi liikmesriigid:

a)

pööravad erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate turvalisusele ja tagavad, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | pööravad erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele triasooli derivaatide metaboliitide jääkidega toidu kaudu; |
| --- | --- |

b)

pööravad erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele triasooli derivaatide metaboliitide jääkidega toidu kaudu;

| c) | pööravad erilist tähelepanu lindude ja imetajate jaoks tekkivale riskile. |
| --- | --- |

c)

pööravad erilist tähelepanu lindude ja imetajate jaoks tekkivale riskile.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:

| 1) | triasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes; |
| --- | --- |

1)

triasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes;

| 2) | milline osa on külvikorras kasvatatavates kultuurides esineda võivatel metaboliit diooni jääkidel tarbijate üldises kokkupuutes ainega; |
| --- | --- |

2)

milline osa on külvikorras kasvatatavates kultuurides esineda võivatel metaboliit diooni jääkidel tarbijate üldises kokkupuutes ainega;

| 3) | akuutne risk putuktoidulistele imetajatele; |
| --- | --- |

3)

akuutne risk putuktoidulistele imetajatele;

| 4) | pikemaajalisest kasutamisest tulenevad riskid putuktoiduliste ja taimetoiduliste lindude ja imetajate puhul; |
| --- | --- |

4)

pikemaajalisest kasutamisest tulenevad riskid putuktoiduliste ja taimetoiduliste lindude ja imetajate puhul;

| 5) | risk vihmausse söövatele imetajatele; |
| --- | --- |

5)

risk vihmausse söövatele imetajatele;

| 6) | veeorganismidel sisesekretsioonisüsteemi häirete tekkimise tõenäosus (kalade täieliku elutsükli uuring). |
| --- | --- |

6)

veeorganismidel sisesekretsioonisüsteemi häirete tekkimise tõenäosus (kalade täieliku elutsükli uuring).

Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmeriikidele ja toiduohutusametile 31. detsembriks 2013.

---

(1)  Lisaandmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Flukviinkonasool
  CASi nr 136426-54-5
  CIPACi nr 474 | 3-(2,4-diklorofenüül)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4- triasool-1-üül) kinasoliin-4(3H)-oon | ≥ 955 g/kg | 1. jaanuar 2012 | 31. detsember 2021 | A OSA
  Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
  B OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees flukviinkonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Selle üldhinnangu järgi liikmesriigid:






  a) | pööravad erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate turvalisusele ja tagavad, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Number

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„14

Flukviinkonasool

CASi nr 136426-54-5

CIPACi nr 474

3-(2,4-diklorofenüül)-6-fluoro-2-(1H-1,2,4- triasool-1-üül) kinasoliin-4(3H)-oon

≥ 955 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A OSA

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees flukviinkonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Selle üldhinnangu järgi liikmesriigid:

a)

pööravad erilist tähelepanu käitlejate ja töötajate turvalisusele ja tagavad, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | pööravad erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele triasooli derivaatide metaboliitide jääkidega toidu kaudu; |
| --- | --- |

b)

pööravad erilist tähelepanu tarbijate kokkupuutele triasooli derivaatide metaboliitide jääkidega toidu kaudu;

| c) | pööravad erilist tähelepanu lindude ja imetajate jaoks tekkivale riskile. |
| --- | --- |

c)

pööravad erilist tähelepanu lindude ja imetajate jaoks tekkivale riskile.

Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.

Taotleja esitab kinnitava teabe järgmise kohta:

| 1) | triasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes; |
| --- | --- |

1)

triasooli derivaatide metaboliitide (TDM) jäägid primaarkultuurides, külvikorras kasvatatavates kultuurides ja loomse päritoluga toodetes;

| 2) | milline osa on külvikorras kasvatatavates kultuurides esineda võivatel metaboliit diooni jääkidel tarbijate üldises kokkupuutes ainega; |
| --- | --- |

2)

milline osa on külvikorras kasvatatavates kultuurides esineda võivatel metaboliit diooni jääkidel tarbijate üldises kokkupuutes ainega;

| 3) | akuutne risk putuktoidulistele imetajatele; |
| --- | --- |

3)

akuutne risk putuktoidulistele imetajatele;

| 4) | pikemaajalisest kasutamisest tulenevad riskid putuktoiduliste ja taimetoiduliste lindude ja imetajate puhul; |
| --- | --- |

4)

pikemaajalisest kasutamisest tulenevad riskid putuktoiduliste ja taimetoiduliste lindude ja imetajate puhul;

| 5) | risk vihmausse söövatele imetajatele; |
| --- | --- |

5)

risk vihmausse söövatele imetajatele;

| 6) | veeorganismidel sisesekretsioonisüsteemi häirete tekkimise tõenäosus (kalade täieliku elutsükli uuring). |
| --- | --- |

6)

veeorganismidel sisesekretsioonisüsteemi häirete tekkimise tõenäosus (kalade täieliku elutsükli uuring).

Taotleja esitab sellise teabe komisjonile, liikmeriikidele ja toiduohutusametile 31. detsembriks 2013.”

---

(1)  Lisaandmed toimeainete olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 807/2011,

10. august 2011,

millega kiidetakse heaks toimeaine triasoksiid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktiga c kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega selliste toimeaine taotluste suhtes, mille täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (3) artikliga 16. Toimeaine triasoksiidi taotluse täielikkus on tehtud kindlaks kõnealuse määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktiga c kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega selliste toimeaine taotluste suhtes, mille täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (3) artikliga 16. Toimeaine triasoksiidi taotluse täielikkus on tehtud kindlaks kõnealuse määruse alusel.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triasoksiid kuulub nimetatud loetellu. Komisjoni otsusega 2009/860/EÜ (6) otsustati triasoksiidi mitte kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Triasoksiid kuulub nimetatud loetellu. Komisjoni otsusega 2009/860/EÜ (6) otsustati triasoksiidi mitte kanda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Esialgne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(3)

Esialgne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19.

| (4) | Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast on kinni peetud. Toimeaine näitajad ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu otsuses 2009/860/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast on kinni peetud. Toimeaine näitajad ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu otsuses 2009/860/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele.

| (5) | Ühendkuningriik hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning esitas lisaaruande. 10. juunil 2010 esitas Ühendkuningriik selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning esitas lisaaruande. 10. juunil 2010 esitas Ühendkuningriik selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile.

| (6) | Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel vaatasid liikmesriikide ja toiduohutusameti eksperdid lisaaruande läbi. Toiduohutusamet esitas triasoksiidi kohta komisjonile järelduse (7)15. veebruaril 2011. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 17. juunil 2011 komisjoni läbivaatusaruandena triasoksiidi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel vaatasid liikmesriikide ja toiduohutusameti eksperdid lisaaruande läbi. Toiduohutusamet esitas triasoksiidi kohta komisjonile järelduse (7)15. veebruaril 2011. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 17. juunil 2011 komisjoni läbivaatusaruandena triasoksiidi kohta.

| (7) | Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt probleemidele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Probleeme põhjustas eelkõige see, et usaldusväärse tarbijaohuhinnangu koostamiseks puudusid andmed taimsetes saadustes leiduvate jääkide kohta ja selle kohta, kas jääke võib sattuda loomsetesse saadustesse. |
| --- | --- |

(7)

Referentliikmesriigi lisaaruandes ja toiduohutusameti uues järelduses keskenduti peamiselt probleemidele, mis tingisid otsuse toimeainet lisasse mitte kanda. Probleeme põhjustas eelkõige see, et usaldusväärse tarbijaohuhinnangu koostamiseks puudusid andmed taimsetes saadustes leiduvate jääkide kohta ja selle kohta, kas jääke võib sattuda loomsetesse saadustesse.

| (8) | Taotleja esitas uued andmed, millest ilmneb, et tarbijate ohutaset võib lugeda vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(8)

Taotleja esitas uued andmed, millest ilmneb, et tarbijate ohutaset võib lugeda vastuvõetavaks.

| (9) | Seega on tänu taotleja esitatud uutele andmetele leidnud lahenduse probleem, mille tõttu toimeainet ei saanud lisasse kanda. Teisi lahendamata küsimusi ei ole tekkinud. |
| --- | --- |

(9)

Seega on tänu taotleja esitatud uutele andmetele leidnud lahenduse probleem, mille tõttu toimeainet ei saanud lisasse kanda. Teisi lahendamata küsimusi ei ole tekkinud.

| (10) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et triasoksiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane kiita triasoksiid heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(10)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et triasoksiidi sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane kiita triasoksiid heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 ja artikli 6 kohaselt ning arvestades teaduse ja tehnika arengut, oleks vaja lisada teatud tingimusi ja piiranguid. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 ja artikli 6 kohaselt ning arvestades teaduse ja tehnika arengut, oleks vaja lisada teatud tingimusi ja piiranguid.

| (12) | Ilma et sellega piirataks otsust kiita heaks triasoksiid, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet. |
| --- | --- |

(12)

Ilma et sellega piirataks otsust kiita heaks triasoksiid, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (8) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga) (8) lisa vastavalt muuta.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine triasoksiid kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

3

(4)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

4

(5)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

5

(6)  ELT L 314, 1.12.2009, lk 81.

6

(7)  Euroopa Toiduohutusamet: „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triazoxide”. EFSA Journal 2011;9(3): 86 lk.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

EFSA Journal

(8)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

8

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Triasoksiid
  CASi nr 72459-58-6
  CIPACi nr 729 | 7-kloro-3-imidasool-1-üül-1,2,4-bensotriasiin-1-oksiid | ≥ 970 g/kg
  Lisandid:
  tolueen: mitte üle 3 g/kg | 1. oktoober 2011 | 30. september 2021 | A OSA
  Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina seemnete puhtimiseks.
  B OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees triasoksiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | kasutajate ja töötajate ohutusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Triasoksiid

CASi nr 72459-58-6

CIPACi nr 729

7-kloro-3-imidasool-1-üül-1,2,4-bensotriasiin-1-oksiid

≥ 970 g/kg

Lisandid:

tolueen: mitte üle 3 g/kg

1. oktoober 2011

30. september 2021

A OSA

Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina seemnete puhtimiseks.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees triasoksiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

kasutajate ja töötajate ohutusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | seemnetoidulistele lindudele põhjustatavale ohule ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette ohu vähendamise meetmed. |
| --- | --- |

b)

seemnetoidulistele lindudele põhjustatavale ohule ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette ohu vähendamise meetmed.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seemnetoidulistele imetajatele pikaajaliselt põhjustatava ohu kohta 30. septembriks 2013.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine kirjelduse ja määramise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „17 | Triasoksiid
  CASi nr 72459-58-6
  CIPACi nr 729 | 7-kloro-3-imidasool-1-üül-1,2,4-bensotriasiin-1-oksiid | ≥ 970 g/kg
  Lisandid:
  tolueen: mitte üle 3 g/kg | 1. oktoober 2011 | 30. september 2021 | A OSA
  Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina seemnete puhtimiseks.
  B OSA
  Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees triasoksiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
  Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | kasutajate ja töötajate ohutusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Number

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„17

Triasoksiid

CASi nr 72459-58-6

CIPACi nr 729

7-kloro-3-imidasool-1-üül-1,2,4-bensotriasiin-1-oksiid

≥ 970 g/kg

Lisandid:

tolueen: mitte üle 3 g/kg

1. oktoober 2011

30. september 2021

A OSA

Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina seemnete puhtimiseks.

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees triasoksiidi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Selle üldhinnangu järgi peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

kasutajate ja töötajate ohutusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | seemnetoidulistele lindudele põhjustatavale ohule ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette ohu vähendamise meetmed. |
| --- | --- |

b)

seemnetoidulistele lindudele põhjustatavale ohule ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette ohu vähendamise meetmed.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe seemnetoidulistele imetajatele pikaajaliselt põhjustatava ohu kohta 30. septembriks 2013.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine kirjelduse ja määramise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 808/2011,

10. august 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. augustil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/50

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/499/ÜVJP,

1. august 2011,

millega muudetakse otsust 2010/450/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Sudaanis, ja pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/450/ÜVJP, (1) millega Rosalind MARSDEN nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Sudaanis alates 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 11. augustil 2010 vastu otsuse 2010/450/ÜVJP, (1) millega Rosalind MARSDEN nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja”) Sudaanis alates 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011.

| (2) | Lõuna-Sudaani Vabariik kuulutas 9. juulil 2011 välja oma iseseisvuse ning edaspidi hõlmab ELi eriesindaja tegevus kahte iseseisvat riiki. |
| --- | --- |

(2)

Lõuna-Sudaani Vabariik kuulutas 9. juulil 2011 välja oma iseseisvuse ning edaspidi hõlmab ELi eriesindaja tegevus kahte iseseisvat riiki.

| (3) | Rosalind MARSDEN tuleks nimetada ELi eriesindajaks Sudaani Vabariigis ja Lõuna-Sudaani Vabariigis alates 9. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012. Seepärast tuleks muuta otsust 2010/450/ÜVJP ja pikendada selle kehtivust. |
| --- | --- |

(3)

Rosalind MARSDEN tuleks nimetada ELi eriesindajaks Sudaani Vabariigis ja Lõuna-Sudaani Vabariigis alates 9. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012. Seepärast tuleks muuta otsust 2010/450/ÜVJP ja pikendada selle kehtivust.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/450/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Rosalind MARSDEN nimetatakse ELi eriesindajaks Sudaani Vabariigis (edaspidi „Sudaan”) ja Lõuna-Sudaani Vabariigis (edaspidi „Lõuna-Sudaan”) alates 9. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.
  Artikkel 2
  Poliitilised eesmärgid
  ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel seoses Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga, tehes koostööd Sudaani osapoolte, Aafrika Liidu (AL) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ning teiste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et saavutada Sudaani ja Lõuna-Sudaani rahumeelne kooseksisteerimine pärast üldise rahukokkuleppe kehtivuse lõppemist ja Lõuna-Sudaani iseseisvuse väljakuulutamist 9. juulil 2011. Liidu poliitiliste eesmärkide hulka kuulub aktiivne panustamine kõigi üldise rahukokkuleppega seotud ja selle järgsete seni lahendamata küsimuste lahendamisse ja osapoolte abistamine kokkulepitud meetmete rakendamisel; põhja ja lõuna vahelise ebakindla piiriala stabiliseerimiseks tehtavate jõupingutuste toetamine; institutsioonide loomise edendamine ning stabiilsuse, julgeoleku ja arengu tugevdamine Lõuna-Sudaanis; Darfuri konflikti poliitilise lahendamise hõlbustamine; demokraatliku valitsemistava, vastutuse ja inimõiguste austamise edendamine, sealhulgas koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; tegevuse jätkamine Ida-Sudaanis ning humanitaarabi juurdepääsu parandamine kogu Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.
  Lisaks põhinevad ELi eriesindaja volitused liidu poliitilisel eesmärgil aidata leevendada ja kõrvaldada Issanda Vastupanuarmee (LRA – Lords Resistance Army) tegevusest tulenevaid ohtusid Lõuna-Sudaani ja kogu nimetatud piirkonna stabiilsusele.
  Artikkel 3
  Volitused
  1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:






  a) | olla ühenduses Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Sudaani ja Lõuna-Sudaani poliitiliste parteide, Darfuri relvastatud rühmituste, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Rosalind MARSDEN nimetatakse ELi eriesindajaks Sudaani Vabariigis (edaspidi „Sudaan”) ja Lõuna-Sudaani Vabariigis (edaspidi „Lõuna-Sudaan”) alates 9. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad Euroopa Liidu (edaspidi „EL” või „liit”) poliitilistel eesmärkidel seoses Sudaani ja Lõuna-Sudaaniga, tehes koostööd Sudaani osapoolte, Aafrika Liidu (AL) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ning teiste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, et saavutada Sudaani ja Lõuna-Sudaani rahumeelne kooseksisteerimine pärast üldise rahukokkuleppe kehtivuse lõppemist ja Lõuna-Sudaani iseseisvuse väljakuulutamist 9. juulil 2011. Liidu poliitiliste eesmärkide hulka kuulub aktiivne panustamine kõigi üldise rahukokkuleppega seotud ja selle järgsete seni lahendamata küsimuste lahendamisse ja osapoolte abistamine kokkulepitud meetmete rakendamisel; põhja ja lõuna vahelise ebakindla piiriala stabiliseerimiseks tehtavate jõupingutuste toetamine; institutsioonide loomise edendamine ning stabiilsuse, julgeoleku ja arengu tugevdamine Lõuna-Sudaanis; Darfuri konflikti poliitilise lahendamise hõlbustamine; demokraatliku valitsemistava, vastutuse ja inimõiguste austamise edendamine, sealhulgas koostöö Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; tegevuse jätkamine Ida-Sudaanis ning humanitaarabi juurdepääsu parandamine kogu Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.

Lisaks põhinevad ELi eriesindaja volitused liidu poliitilisel eesmärgil aidata leevendada ja kõrvaldada Issanda Vastupanuarmee (LRA – Lords Resistance Army) tegevusest tulenevaid ohtusid Lõuna-Sudaani ja kogu nimetatud piirkonna stabiilsusele.

Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a)

olla ühenduses Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Sudaani ja Lõuna-Sudaani poliitiliste parteide, Darfuri relvastatud rühmituste, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke;

| b) | säilitada tihe koostöö ÜRO, ALi ja eelkõige Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoniga (High-Level Implementation Panel for Sudan), Araabia Riikide Liigaga, valitsustevahelise arenguametiga ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas USA erisaadikuga; |
| --- | --- |

b)

säilitada tihe koostöö ÜRO, ALi ja eelkõige Sudaaniga tegeleva ALi kõrgetasemelise komisjoniga (High-Level Implementation Panel for Sudan), Araabia Riikide Liigaga, valitsustevahelise arenguametiga ning teiste juhtivate piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega, sealhulgas USA erisaadikuga;

| c) | osaleda asjakohastel rahvusvahelistel ja avalikel foorumitel, et edendada liidu poliitilisi eesmärke ja Sudaaniga seotud rahvusvaheliste jõupingutuste ühtsust; |
| --- | --- |

c)

osaleda asjakohastel rahvusvahelistel ja avalikel foorumitel, et edendada liidu poliitilisi eesmärke ja Sudaaniga seotud rahvusvaheliste jõupingutuste ühtsust;

| d) | anda panus rahvusvahelistesse jõupingutustesse, et hõlbustada tervikliku, kaasava ja püsiva Darfuri rahukokkuleppe saavutamist, tehes tihedat koostööd ÜRO ja ALi ning Katari valitsuse ja teiste rahvusvaheliste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

d)

anda panus rahvusvahelistesse jõupingutustesse, et hõlbustada tervikliku, kaasava ja püsiva Darfuri rahukokkuleppe saavutamist, tehes tihedat koostööd ÜRO ja ALi ning Katari valitsuse ja teiste rahvusvaheliste sidusrühmadega;

| e) | edendada inimõiguste austamist, säilitades korrapärased kontaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani asjaomaste ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja kõnealuses piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega; |
| --- | --- |

e)

edendada inimõiguste austamist, säilitades korrapärased kontaktid Sudaani ja Lõuna-Sudaani asjaomaste ametiasutuste, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuri, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ja kõnealuses piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega;

| f) | aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi; |
| --- | --- |

f)

aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;

| g) | panustada aktiivselt Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitleva liidu tervikliku lähenemisviisi rakendamisse vastavalt välisasjade nõukogu 20. juuni 2011. aasta istungil kokkulepitule; |
| --- | --- |

g)

panustada aktiivselt Sudaani ja Lõuna-Sudaani käsitleva liidu tervikliku lähenemisviisi rakendamisse vastavalt välisasjade nõukogu 20. juuni 2011. aasta istungil kokkulepitule;

| h) | teostada järelevalvet ja koordineerida liidu tegevust kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et toetada jõupingutusi, mille eesmärk on leevendada ja kõrvaldada LRA tegevusest tulenevat ohtu tsiviilelanikele ning Lõuna-Sudaani ning kogu ümbritseva piirkonna stabiilsusele. |
| --- | --- |

h)

teostada järelevalvet ja koordineerida liidu tegevust kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et toetada jõupingutusi, mille eesmärk on leevendada ja kõrvaldada LRA tegevusest tulenevat ohtu tsiviilelanikele ning Lõuna-Sudaani ning kogu ümbritseva piirkonna stabiilsusele.

2.   Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas:

| a) | annab nõu ja esitab rahvusvahelistel foorumitel liidu seisukohtade kindlaksmääramise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada ühtset liidu poliitilist lähenemisviisi Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes; |
| --- | --- |

a)

annab nõu ja esitab rahvusvahelistel foorumitel liidu seisukohtade kindlaksmääramise kohta aruandeid, et proaktiivselt edendada ja tugevdada ühtset liidu poliitilist lähenemisviisi Sudaani ja Lõuna-Sudaani suhtes;

| b) | säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest ning teeb tihedat koostööd Hartumis ja Jubas asuvate liidu delegatsioonidega ning liidu delegatsiooniga ALi juures Addis Abebas ning liidu delegatsiooniga ÜRO juures New Yorgis; |
| --- | --- |

b)

säilitab ülevaate kõigist liidu tegevustest ning teeb tihedat koostööd Hartumis ja Jubas asuvate liidu delegatsioonidega ning liidu delegatsiooniga ALi juures Addis Abebas ning liidu delegatsiooniga ÜRO juures New Yorgis;

| c) | annab oma panuse poliitilise protsessi edendamisse ja tegevustesse, mis on seotud kõigi üldise rahukokkuleppega seotud ja selle järgsete lahendamata küsimuste lahendamisega, ning aitab osapooltel rakendada kokkulepitud meetmeid ja toetab institutsioonide loomiseks tehtavaid jõupingutusi Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

c)

annab oma panuse poliitilise protsessi edendamisse ja tegevustesse, mis on seotud kõigi üldise rahukokkuleppega seotud ja selle järgsete lahendamata küsimuste lahendamisega, ning aitab osapooltel rakendada kokkulepitud meetmeid ja toetab institutsioonide loomiseks tehtavaid jõupingutusi Lõuna-Sudaanis;

| d) | aitab kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi, ning |
| --- | --- |

d)

aitab kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh liidu suunised inimõiguste kohta, eelkõige ELi suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta, samuti naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arengusuundi ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi, ning

| e) | jälgib, kuidas Sudaani ja Lõuna-Sudaani osapooled järgivad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige resolutsioone 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) ja 1919 (2010), ning esitab selle kohta aruandeid.” |
| --- | --- |

e)

jälgib, kuidas Sudaani ja Lõuna-Sudaani osapooled järgivad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, eelkõige resolutsioone 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) ja 1919 (2010), ning esitab selle kohta aruandeid.”

| 3) | Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige:
  „3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.” |
| --- | --- |

3)

Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige:

„3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistusega.”

| 4) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010 kuni 30. juunini 2012 ette nähtud lähtesummat – 1 820 000 eurot – suurendatakse 955 000 euro võrra.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. septembrist 2010 kuni 30. juunini 2012 ette nähtud lähtesummat – 1 820 000 eurot – suurendatakse 955 000 euro võrra.”

| 5) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Meeskonna moodustamine ja koosseis
  1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.
  2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik, liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel on liikmesriigi kodakondsus.
  3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.
  4.   ELi eriesindaja bürood, mille juurde kuulub vajalik poliitiline, haldus- ja logistikaalane isikkoosseis, asuvad Brüsselis, Hartumis ja Jubas.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik, liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel on liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   ELi eriesindaja bürood, mille juurde kuulub vajalik poliitiline, haldus- ja logistikaalane isikkoosseis, asuvad Brüsselis, Hartumis ja Jubas.”

| 6) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  ELi salastatud teabe kaitse
  ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest. |
| --- | --- |

6)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 31. märtsi 2011. aasta otsusega 2011/292/EÜ (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

| 7) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Julgeolek
  ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:






  a) | koostades missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a)

koostades missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja mis sisaldab ka missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava suure riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.” |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.”

| 8) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ning olukorrast Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ning olukorrast Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis.”

| 9) | Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide, sealhulgas Hartumis, Jubas, Addis Abebas ja New Yorgis asuvate delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide, sealhulgas Hartumis, Jubas, Addis Abebas ja New Yorgis asuvate delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.”

| 10) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Läbivaatamine
  Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile enne 2012. aasta jaanuari lõppu eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile enne 2012. aasta jaanuari lõppu eduaruande ja volituste lõppemisel põhjaliku aruande volituste täitmise kohta.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 9. juulist 2011.

Brüssel, 1. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 211, 12.8.2010, lk 42.

1

(2)  ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.”

2

---

| 11.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/53

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2011/500/ÜVJP,

10. august 2011,

millega rakendatakse otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2011 vastu otsuse 2011/137/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas.

| (2) | Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks lisada kaks täiendavat üksust otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse Liibüas valitseva olukorra tõsidust, tuleks lisada kaks täiendavat üksust otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas loetletud üksused lisatakse otsuse 2011/137/ÜVJP IV lisas esitatud loetellu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 10. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 58, 3.3.2011, lk 53.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud üksused

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Sharara Oil Services Company
  (teise nimega Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya |
| Tel: +218 21362 2163 |
| Faks: +218 21362 2161 |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Al-Sharara Oil Services Company

(teise nimega Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al-Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqa District, Beside al-Saqa Mosque, Tripoli, Libya

Tel: +218 21362 2163

Faks: +218 21362 2161

Üksus tegutseb Gaddafi režiimi nimel või juhtimisel.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Üksus tegutseb Gaddafi režiimi nimel või juhtimisel. ODAC on toetanud tuhandeid valitsuse rahastatud infrastruktuuriprojekte.

10.8.2011

---