# Euroopa Liidu L 235/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.235.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 235 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide10. september 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.235.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 235

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide10. september 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/526/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. september 2010, mis käsitleb riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa annab ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2011/527/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2011, milles käsitletakse Saksamaa antud riigiabi C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) Ettevõtte tulumaksu seadus, saneerimisklausel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 275 all)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2011/528/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 8. märts 2011, mis käsitleb riigiabi juhtumit C 24/09 (ex N 446/08) – Austria riigiabi energiamahukatele ettevõtetele rohelise elektri seaduse alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1363 all)

   (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2011/526/EL

*

Komisjoni otsus, 29. september 2010, mis käsitleb riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa annab ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)

1

1

2011/527/EL

*

Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2011, milles käsitletakse Saksamaa antud riigiabi C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) Ettevõtte tulumaksu seadus, saneerimisklausel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 275 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 275 all)

1

26

2011/528/EL

*

Komisjoni otsus, 8. märts 2011, mis käsitleb riigiabi juhtumit C 24/09 (ex N 446/08) – Austria riigiabi energiamahukatele ettevõtetele rohelise elektri seaduse alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1363 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1363 all)

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 10.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/1

---

KOMISJONI OTSUS,

29. september 2010,

mis käsitleb riigiabi C 32/09 (ex NN 50/09), mida Saksamaa annab ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6470 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/526/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja teisi huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud artiklite (1) alusel

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Saksamaa teatas meetmetest 21. oktoobril 2009. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa teatas meetmetest 21. oktoobril 2009. aastal.

| (2) | Komisjon jõudis 4. novembril 2009. aastal tehtud otsuses (2) (edaspidi „algatamisotsus”) esialgsele järeldusele, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn (edaspidi „hoiupank”) kasuks võetavad rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi; lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupanga kasuks võetavaid meetmeid võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Lisaks sellele nõudis komisjon, et Saksamaa esitaks ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon jõudis 4. novembril 2009. aastal tehtud otsuses (2) (edaspidi „algatamisotsus”) esialgsele järeldusele, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn (edaspidi „hoiupank”) kasuks võetavad rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi; lisaks sellele väljendas komisjon kahtlust, kas hoiupanga kasuks võetavaid meetmeid võib pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobivaks. Lisaks sellele nõudis komisjon, et Saksamaa esitaks ümberkorraldamiskava.

| (3) | 6. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisotsusega kutsuti kõiki huvitatuid isikuid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(3)

6. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisotsusega kutsuti kõiki huvitatuid isikuid üles märkusi esitama.

| (4) | 11. veebruaril 2010. aastal esitas Saksamaa ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiskava, mida arutati ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta septembrini toimunud mitmel istungil ja telekonverentsidel. |
| --- | --- |

(4)

11. veebruaril 2010. aastal esitas Saksamaa ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamiskava, mida arutati ajavahemikul 2009. aasta detsembrist kuni 2010. aasta septembrini toimunud mitmel istungil ja telekonverentsidel.

| (5) | 15. jaanuaril, 10., 12. ja 24. veebruaril, 10. ja 26. märtsil, 21. ja 28. mail, 8. ja 11. juunil, 23. juulil ning 10. ja 23. augustil 2010. aastal esitas Saksamaa ümberkorraldamiskava kohta täiendavat teavet ning teavitas kavaga seonduvatest muudatustest. Ümberkorraldamiskava lõplik versioon esitati 1. septembril 2010. aastal. |
| --- | --- |

(5)

15. jaanuaril, 10., 12. ja 24. veebruaril, 10. ja 26. märtsil, 21. ja 28. mail, 8. ja 11. juunil, 23. juulil ning 10. ja 23. augustil 2010. aastal esitas Saksamaa ümberkorraldamiskava kohta täiendavat teavet ning teavitas kavaga seonduvatest muudatustest. Ümberkorraldamiskava lõplik versioon esitati 1. septembril 2010. aastal.

2.   ABISAAVA FINANTSASUTUSE KIRJELDUS

| (6) | Sparkasse KölnBonn on Saksamaa hoiupank. Nimetatud pank tekkis Kölni linna hoiupanga (Stadtsparkasse Köln) ja Bonni hoiupanga (Sparkasse Bonn) ühinemise tulemusena ning selle valdajateks (hoiupanga eest vastutavad avalikud asutused, edaspidi „omanikud”) olid vastavalt Kölni ja Bonni linn. Kölni linna kaudne osalus uues finantsasutuses on 70 % ning Bonni linna osaluse suuruseks on 30 %. Alates ühinemisest on hoiupanga omanikuks sihtasutus Sparkasse KölnBonn (Zweckverband Sparkasse KölnBonn, edaspidi „sihtasutus”). Kõnealune sihtasutus on avalik-õiguslik juriidiline isik, milles Kölni linnal on 70 % ja Bonni linnal 30 % osalus. |
| --- | --- |

(6)

Sparkasse KölnBonn on Saksamaa hoiupank. Nimetatud pank tekkis Kölni linna hoiupanga (Stadtsparkasse Köln) ja Bonni hoiupanga (Sparkasse Bonn) ühinemise tulemusena ning selle valdajateks (hoiupanga eest vastutavad avalikud asutused, edaspidi „omanikud”) olid vastavalt Kölni ja Bonni linn. Kölni linna kaudne osalus uues finantsasutuses on 70 % ning Bonni linna osaluse suuruseks on 30 %. Alates ühinemisest on hoiupanga omanikuks sihtasutus Sparkasse KölnBonn (Zweckverband Sparkasse KölnBonn, edaspidi „sihtasutus”). Kõnealune sihtasutus on avalik-õiguslik juriidiline isik, milles Kölni linnal on 70 % ja Bonni linnal 30 % osalus.

| (7) | 2008. aasta lõpus oli hoiupank suuruselt teine hoiupank Saksamaal. Panga bilansimaht oli 31 miljardit eurot. Hoiupanga reiting reitinguagentuuri Moody’s kohaselt oli tookord Aa2. 15. märtsil 2010. aastal alandati reitingut tasemele A1. |
| --- | --- |

(7)

2008. aasta lõpus oli hoiupank suuruselt teine hoiupank Saksamaal. Panga bilansimaht oli 31 miljardit eurot. Hoiupanga reiting reitinguagentuuri Moody’s kohaselt oli tookord Aa2. 15. märtsil 2010. aastal alandati reitingut tasemele A1.

| (8) | Hoiupank osutab pangateenuseid eraklientidele (jaepangandussektor) ja ettevõtjatele (ärikliendisektor). Lisaks osaleb pank regionaalarengu projektide finantseerimises, finantsturgudel kauplemises ning muudes finantssektori valdkondades, näiteks varahalduses. |
| --- | --- |

(8)

Hoiupank osutab pangateenuseid eraklientidele (jaepangandussektor) ja ettevõtjatele (ärikliendisektor). Lisaks osaleb pank regionaalarengu projektide finantseerimises, finantsturgudel kauplemises ning muudes finantssektori valdkondades, näiteks varahalduses.

| (9) | Hoiupank tegutseb eranditult Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, kus tema turuosa eraklientide hoiuste sektoris oli 2008. aastal [30–35] (3) %; turuosa (4) eraklientide laenutehingute sektoris oli 2008. aastal ligikaudu [20–25] % ning äriklientide laenutehingute sektoris [15–20] %. |
| --- | --- |

(9)

Hoiupank tegutseb eranditult Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, kus tema turuosa eraklientide hoiuste sektoris oli 2008. aastal [30–35] (3) %; turuosa (4) eraklientide laenutehingute sektoris oli 2008. aastal ligikaudu [20–25] % ning äriklientide laenutehingute sektoris [15–20] %.

3.   ABIMEETMED

| (10) | Hoiupanga kapitali suurendati kokku 650 miljoni euro võrra järgmiselt:






  i) | 2008. aasta lõpus tagatiseta obligatsioonide emiteerimise ja |
| --- | --- | --- |

(10)

Hoiupanga kapitali suurendati kokku 650 miljoni euro võrra järgmiselt:

i)

2008. aasta lõpus tagatiseta obligatsioonide emiteerimise ja

| ii) | 2009. aasta alguses passiivse osaluse kaudu. |
| --- | --- |

ii)

2009. aasta alguses passiivse osaluse kaudu.

3.1.   Tagatiseta obligatsioonid

| (11) | 2008. aasta detsembris märkis Reinimaa hoiupankade arendusühing (Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, edaspidi „arendusühing”) hoiupangas nimelised tagatiseta obligatsioonid kokku 300 miljoni euro ulatuses (kahes osas, millest kummagi suurus on 150 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(11)

2008. aasta detsembris märkis Reinimaa hoiupankade arendusühing (Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, edaspidi „arendusühing”) hoiupangas nimelised tagatiseta obligatsioonid kokku 300 miljoni euro ulatuses (kahes osas, millest kummagi suurus on 150 miljonit eurot).

| (12) | Arendusühing on Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, edaspidi „RSGV”) sajaprotsendiline tütarettevõtja. RSGV on avalik-õiguslik juriidiline isik ja Reinimaa hoiupankade katusorganisatsioon, kes esindab hoiupanku ja seega ka avalik-õiguslikke juriidilisi isikuid ja nende (avalikke) omanikke. Põhikirja kohaselt on arendusühingu majanduslik eesmärk RSGV liikmeks olevate hoiupankade arendamine. Hoiupankade kapitali tohib suurendada üksnes laenutegevuse edendamiseks ja krediidi võtmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Arendusühing on Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, edaspidi „RSGV”) sajaprotsendiline tütarettevõtja. RSGV on avalik-õiguslik juriidiline isik ja Reinimaa hoiupankade katusorganisatsioon, kes esindab hoiupanku ja seega ka avalik-õiguslikke juriidilisi isikuid ja nende (avalikke) omanikke. Põhikirja kohaselt on arendusühingu majanduslik eesmärk RSGV liikmeks olevate hoiupankade arendamine. Hoiupankade kapitali tohib suurendada üksnes laenutegevuse edendamiseks ja krediidi võtmiseks.

| (13) | Tagatiseta obligatsiooni kupongiintressimäär on 8 %. Nende kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013. aastal. Krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt peetakse tagatiseta obligatsioone teise taseme omavahenditeks. |
| --- | --- |

(13)

Tagatiseta obligatsiooni kupongiintressimäär on 8 %. Nende kehtivus lõpeb 31. detsembril 2013. aastal. Krediidiasutuste järelevalve õiguse kohaselt peetakse tagatiseta obligatsioone teise taseme omavahenditeks.

| (14) | Vastavalt tagatiseta obligatsioonide kapitali ja muu kahjumis osaleva omakapitali suhtele moodustavad tagatiseta obligatsioonid osa majandusaasta kahjumist ning need on seotud [...] järelmaksu õigusega, st tagatiseta obligatsioonide katteks võlgnetavad maksed tuleb tasuda kuni [2–6] aasta jooksul pärast nende kehtivuse lõppu. Sama kehtib vajaduse korral tagatiseta obligatsioonide kahjumi katmise põhjal vähendatud nimiväärtuse hüvitamiseks tehtavate maksete kohta. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt tagatiseta obligatsioonide kapitali ja muu kahjumis osaleva omakapitali suhtele moodustavad tagatiseta obligatsioonid osa majandusaasta kahjumist ning need on seotud [...] järelmaksu õigusega, st tagatiseta obligatsioonide katteks võlgnetavad maksed tuleb tasuda kuni [2–6] aasta jooksul pärast nende kehtivuse lõppu. Sama kehtib vajaduse korral tagatiseta obligatsioonide kahjumi katmise põhjal vähendatud nimiväärtuse hüvitamiseks tehtavate maksete kohta.

| (15) | Tagatiseta obligatsioonide finantseerimiseks võttis arendusühing [...]-lt kaks laenu. Nendele laenudele määratakse tagatiseta obligatsioonide kogu kehtivusajaks kindel intress [4–5] % aastas. RSGV käendab seda laenu [...] ees; selle eest saab RSGV arendusühingult garantiihüvitist [1,8–2,5] % ulatuses. |
| --- | --- |

(15)

Tagatiseta obligatsioonide finantseerimiseks võttis arendusühing [...]-lt kaks laenu. Nendele laenudele määratakse tagatiseta obligatsioonide kogu kehtivusajaks kindel intress [4–5] % aastas. RSGV käendab seda laenu [...] ees; selle eest saab RSGV arendusühingult garantiihüvitist [1,8–2,5] % ulatuses.

3.2.   Passiivne osalus

| (16) | Hoiupank ja sihtasutus allkirjastasid 2. jaanuaril ja 27. veebruaril 2009. aastal lepingud passiivse osaluse rakendamiseks kogusummas 350 miljonit eurot; esimene osamakse 300 miljonit eurot maksti välja 2. jaanuaril ja teine 50 miljoni euro suurune osamakse 1. aprillil 2009. Passiivne osalus on struktuur, mille puhul investor hääleõigust ei omanda, kuid saab hüvitist. Passiivne osalus ei ole ajaliselt piiritletud ning hoiupank kirjendab seda esimese taseme omavahenditena. Passiivset osalust hoiab sihtasutus. |
| --- | --- |

(16)

Hoiupank ja sihtasutus allkirjastasid 2. jaanuaril ja 27. veebruaril 2009. aastal lepingud passiivse osaluse rakendamiseks kogusummas 350 miljonit eurot; esimene osamakse 300 miljonit eurot maksti välja 2. jaanuaril ja teine 50 miljoni euro suurune osamakse 1. aprillil 2009. Passiivne osalus on struktuur, mille puhul investor hääleõigust ei omanda, kuid saab hüvitist. Passiivne osalus ei ole ajaliselt piiritletud ning hoiupank kirjendab seda esimese taseme omavahenditena. Passiivset osalust hoiab sihtasutus.

| (17) | Sihtasutus võttis passiivse osaluse finantseerimise esimese osamaksena 300 miljoni euro suuruse laenu. 50 % sellest laenust annab sihtasutusele [...] ja 50 % [...]. Sihtasutus maksab selle laenu eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss [0,7–1,1] %. Teine osamakse suuruses 50 miljonit eurot refinantseeriti [...] saadud laenu abil, mille hüvitiseks on Euribor pluss [0,7–1,1] %. Sihtasutuse laenu eest ei andnud Kölni ega Bonni linn mingeid erilisi tagatisi; sihtasutuse põhikirja kohaselt on mõlemal linnal siiski piiramatu põhikirjajärgne vastutus sihtasutuse kohustuste eest. |
| --- | --- |

(17)

Sihtasutus võttis passiivse osaluse finantseerimise esimese osamaksena 300 miljoni euro suuruse laenu. 50 % sellest laenust annab sihtasutusele [...] ja 50 % [...]. Sihtasutus maksab selle laenu eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss [0,7–1,1] %. Teine osamakse suuruses 50 miljonit eurot refinantseeriti [...] saadud laenu abil, mille hüvitiseks on Euribor pluss [0,7–1,1] %. Sihtasutuse laenu eest ei andnud Kölni ega Bonni linn mingeid erilisi tagatisi; sihtasutuse põhikirja kohaselt on mõlemal linnal siiski piiramatu põhikirjajärgne vastutus sihtasutuse kohustuste eest.

| (18) | Hoiupank maksab passiivse osaluse eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss 7,25 %. Kõnealuse hüvitise suurus määrati kindlaks pärast seda, kui ettevõtjalt Deutsche Bank küsiti arvamust selle õigluse kohta. Hüvitismaksed on seotud puhaskasumiga ja neid ei maksta, kui hoiukassal puudub aasta kasum. Makse on välistatud, kui omakapitali suhtarv on maksetähtpäevaks alla 9 % ning makse tooks kaasa vastava majandusaasta kahjumi või suurendaks seda. Kui passiivset osalust ei kasutata, siis ei ole kohustust maksmata jäänud summasid tagantjärele maksta. Peale selle on passiivse osaluse osakaal kogu kahjumis osaleva kapitaliga proportsionaalne võimaliku puhaskahjumiga. |
| --- | --- |

(18)

Hoiupank maksab passiivse osaluse eest hüvitist 12 kuu Euribor pluss 7,25 %. Kõnealuse hüvitise suurus määrati kindlaks pärast seda, kui ettevõtjalt Deutsche Bank küsiti arvamust selle õigluse kohta. Hüvitismaksed on seotud puhaskasumiga ja neid ei maksta, kui hoiukassal puudub aasta kasum. Makse on välistatud, kui omakapitali suhtarv on maksetähtpäevaks alla 9 % ning makse tooks kaasa vastava majandusaasta kahjumi või suurendaks seda. Kui passiivset osalust ei kasutata, siis ei ole kohustust maksmata jäänud summasid tagantjärele maksta. Peale selle on passiivse osaluse osakaal kogu kahjumis osaleva kapitaliga proportsionaalne võimaliku puhaskahjumiga.

4.   ÜMBERKORRALDAMISKAVA

| (19) | Ümberkorraldamiskava kohaselt areneb hoiupank piirkondliku jaehoiupanga põhikirjale vastava ärimudeli kohaselt. Kõnealune finantsasutus keskendub traditsioonilistele kliendisektoritele (st erakliendid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)) vajalike jaepangale tavapäraste teenuste osutamisele; pank tõmbub tagasi sellistest tegevusvaldkondadest nagu kauplemine enda nimel ja investeeringud struktureeritud toodetesse ning loovutab ettevõtte põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad. Lisaks sellele kärbib hoiupank märgatavalt oma halduskulusid. |
| --- | --- |

(19)

Ümberkorraldamiskava kohaselt areneb hoiupank piirkondliku jaehoiupanga põhikirjale vastava ärimudeli kohaselt. Kõnealune finantsasutus keskendub traditsioonilistele kliendisektoritele (st erakliendid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)) vajalike jaepangale tavapäraste teenuste osutamisele; pank tõmbub tagasi sellistest tegevusvaldkondadest nagu kauplemine enda nimel ja investeeringud struktureeritud toodetesse ning loovutab ettevõtte põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad. Lisaks sellele kärbib hoiupank märgatavalt oma halduskulusid.

4.1.   Ümberkorraldamiskava kirjeldus

| (20) | Hoiupanga põhitegevusvaldkond on seotud Kölni-Bonni majanduspiirkonnas tegutsevate eraklientide, erapanganduse, VKEde, äriklientide ja institutsiooniliste klientidega. Ärikliendisektoris keskendub hoiupank klientidele, kelle aastakäive on alla 250 miljoni euro. |
| --- | --- |

(20)

Hoiupanga põhitegevusvaldkond on seotud Kölni-Bonni majanduspiirkonnas tegutsevate eraklientide, erapanganduse, VKEde, äriklientide ja institutsiooniliste klientidega. Ärikliendisektoris keskendub hoiupank klientidele, kelle aastakäive on alla 250 miljoni euro.

| (21) | Hoiupank vähendab oma suurimaid krediidikohustusi muu hulgas krediidiliinide vähendamisega, täiendavate tagatiste võtmisega ning tehes krediidiriskiga tehinguid koostöös teiste finantsasutustega. Ärikliendisektoris on hoiupank juba suutnud oma krediidikohustust 551,5 miljoni euro võrra vähendada; 2013. aasta lõpuks tuleb esialgset krediidimahtu, mis 2008. aasta seisuga moodustas 2,8 miljardit eurot, vähendada [0,9–1,1] miljardi euro võrra. Lisaks sellele tuleb 2013. aasta lõpuks samade omavahendite kaudu (vt I lisa punkt 4) vähendada väljastpoolt Kölni-Bonni piirkonda pärit avalike institutsioonide krediidikohustust [0,8–0,9] miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

(21)

Hoiupank vähendab oma suurimaid krediidikohustusi muu hulgas krediidiliinide vähendamisega, täiendavate tagatiste võtmisega ning tehes krediidiriskiga tehinguid koostöös teiste finantsasutustega. Ärikliendisektoris on hoiupank juba suutnud oma krediidikohustust 551,5 miljoni euro võrra vähendada; 2013. aasta lõpuks tuleb esialgset krediidimahtu, mis 2008. aasta seisuga moodustas 2,8 miljardit eurot, vähendada [0,9–1,1] miljardi euro võrra. Lisaks sellele tuleb 2013. aasta lõpuks samade omavahendite kaudu (vt I lisa punkt 4) vähendada väljastpoolt Kölni-Bonni piirkonda pärit avalike institutsioonide krediidikohustust [0,8–0,9] miljardi euro võrra.

| (22) | Hoiupank on juba vähendanud enda nimel tehtavaid kaubandustehinguid algselt 550 miljonist eurost praeguse [20–23] miljoni euroni ning lõpetab need täielikult. Tulevikus loobub hoiupank igasugusest enda nimel kauplemisest ning kaalub loobumist kauplemisportfelliga krediidiasutuse staatusest, korraldades järelejäänud ja ulatuselt piiratud panga enda nimel tehtavad kaubandustehingud ümber portfellipõhiseks äritegevuseks. Nimetatud tehingutes piirdutakse teatavate toodetega ning pank ei tohi ületada teatavat igapäevast krediidiriski (tururisk < [3–5] miljonit eurot, vt I lisa punkt 2). |
| --- | --- |

(22)

Hoiupank on juba vähendanud enda nimel tehtavaid kaubandustehinguid algselt 550 miljonist eurost praeguse [20–23] miljoni euroni ning lõpetab need täielikult. Tulevikus loobub hoiupank igasugusest enda nimel kauplemisest ning kaalub loobumist kauplemisportfelliga krediidiasutuse staatusest, korraldades järelejäänud ja ulatuselt piiratud panga enda nimel tehtavad kaubandustehingud ümber portfellipõhiseks äritegevuseks. Nimetatud tehingutes piirdutakse teatavate toodetega ning pank ei tohi ületada teatavat igapäevast krediidiriski (tururisk < [3–5] miljonit eurot, vt I lisa punkt 2).

| (23) | Üheks hoiupanga kahjumi peapõhjuseks 2008. aastal olid panga investeeringud nn ABS-portfelli (varaga tagatud väärtpaberite portfell) ja SAA-portfelli (strateegilise aktivate paigutuse portfell). ABS-portfelli kokkuostmisega omandas hoiupank geograafiliselt mitmekesiseid (5) ja peamiselt AAA-reitinguga varalisi väärtusi, muu hulgas RMBS, (6) CDO, (7) CMBS, (8) ABS (9) ja CLO (10) väärtpabereid. 2007. aasta lõpul oli ABS-portfelli suurus hoiupanga finantsaruande põhjal 1,05 miljardit eurot. SAA-portfell on erifondide hallatav mitmesugune väärtpaberivara, mis muu hulgas koosneb rahvusvahelistest kapitaliosalustest, kinnisvara investeerimisfondidest (REITid) (11) ning laenudest, kaasa arvatud kõrge tulususega varaklassid (kõrge tootlusega väärtpaberid) ja tekkivad turud. 2007. aasta lõpul oli selle portfelli suurus hoiupanga finantsaruande kohaselt 2,2 miljardit eurot. Hoolimata hoiupanga jõupingutustest ABS- ja SAA-portfelli mitmekesistamisel langes nende varaklasside väärtus finantsturu kriisi tõttu märkimisväärselt. 2008. aastal pidi hoiupank maha kandma 249 miljonit eurot, (12) mis tuleb suures osas kirjutada nende kahe portfelli arvele, kusjuures 2007. aastal oli pank juba pidanud maha kandma 108 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(23)

Üheks hoiupanga kahjumi peapõhjuseks 2008. aastal olid panga investeeringud nn ABS-portfelli (varaga tagatud väärtpaberite portfell) ja SAA-portfelli (strateegilise aktivate paigutuse portfell). ABS-portfelli kokkuostmisega omandas hoiupank geograafiliselt mitmekesiseid (5) ja peamiselt AAA-reitinguga varalisi väärtusi, muu hulgas RMBS, (6) CDO, (7) CMBS, (8) ABS (9) ja CLO (10) väärtpabereid. 2007. aasta lõpul oli ABS-portfelli suurus hoiupanga finantsaruande põhjal 1,05 miljardit eurot. SAA-portfell on erifondide hallatav mitmesugune väärtpaberivara, mis muu hulgas koosneb rahvusvahelistest kapitaliosalustest, kinnisvara investeerimisfondidest (REITid) (11) ning laenudest, kaasa arvatud kõrge tulususega varaklassid (kõrge tootlusega väärtpaberid) ja tekkivad turud. 2007. aasta lõpul oli selle portfelli suurus hoiupanga finantsaruande kohaselt 2,2 miljardit eurot. Hoolimata hoiupanga jõupingutustest ABS- ja SAA-portfelli mitmekesistamisel langes nende varaklasside väärtus finantsturu kriisi tõttu märkimisväärselt. 2008. aastal pidi hoiupank maha kandma 249 miljonit eurot, (12) mis tuleb suures osas kirjutada nende kahe portfelli arvele, kusjuures 2007. aastal oli pank juba pidanud maha kandma 108 miljonit eurot.

| (24) | Hoiupanga ümberkorraldamiskava kohaselt ei vasta ABS- ja SAA-investeeringud traditsioonilise jaehoiupanga riskiprofiilile ning tema uuele strateegilisele suunale tegeleda üksnes põhitegevusega. Seetõttu otsustas hoiupank nendest kohustustest 2014. aastaks täielikult loobuda või need vastavalt likvideerida. Riskikindlustuse eesmärgil vähendas hoiupank 2008. aasta märtsis oma SAA-investeeringuid poole võrra. Järgnesid 2009. aasta loovutustehingud, mis võimaldasid vähendada SAA-portfelli 468 miljoni euroni (30. septembri 2009. aasta seisuga). Ülejääva ABS-portfelli mõju hoiupanga finantsaruandele (täitmise tähtpäevaks 30. septembril 2009. aastal oli nominaalmaht 970 miljonit eurot) viiakse tasakaalu 2010. aastal vastava riskiprofülaktika ja riskikindlustusega. Selle portfelli jääk tuleb müüa aastatel [2012–2014]. |
| --- | --- |

(24)

Hoiupanga ümberkorraldamiskava kohaselt ei vasta ABS- ja SAA-investeeringud traditsioonilise jaehoiupanga riskiprofiilile ning tema uuele strateegilisele suunale tegeleda üksnes põhitegevusega. Seetõttu otsustas hoiupank nendest kohustustest 2014. aastaks täielikult loobuda või need vastavalt likvideerida. Riskikindlustuse eesmärgil vähendas hoiupank 2008. aasta märtsis oma SAA-investeeringuid poole võrra. Järgnesid 2009. aasta loovutustehingud, mis võimaldasid vähendada SAA-portfelli 468 miljoni euroni (30. septembri 2009. aasta seisuga). Ülejääva ABS-portfelli mõju hoiupanga finantsaruandele (täitmise tähtpäevaks 30. septembril 2009. aastal oli nominaalmaht 970 miljonit eurot) viiakse tasakaalu 2010. aastal vastava riskiprofülaktika ja riskikindlustusega. Selle portfelli jääk tuleb müüa aastatel [2012–2014].

| (25) | Hoiupank on asunud ellu viima ulatuslikku kulukärbete programmi, millega nähakse muu hulgas ette töötajate koosseisu vähendamist, ettevõttesisese töö optimeerimist ja 22 filiaali sulgemist (kokku 131 filiaalist) 2011. aasta keskpaigaks. Selliste meetmete abil tuleb halduskulusid aastaks 2014 järk-järgult [5–8] % kärpida (13). |
| --- | --- |

(25)

Hoiupank on asunud ellu viima ulatuslikku kulukärbete programmi, millega nähakse muu hulgas ette töötajate koosseisu vähendamist, ettevõttesisese töö optimeerimist ja 22 filiaali sulgemist (kokku 131 filiaalist) 2011. aasta keskpaigaks. Selliste meetmete abil tuleb halduskulusid aastaks 2014 järk-järgult [5–8] % kärpida (13).

| (26) | Saksamaa kinnitab, et pank peab kinni kupongimaksete (I lisa punkt 7) ja reklaami (I lisa punkt 9) piirangutest, samuti omandamise keelust (I lisa punkt 8) ning madalaima hinna pakkumise keelust. See tähendab, et hoiupank ei hakka kuni 2014. aasta lõpuni hoiuste ja elamuehituse finantseerimise eest pakkuma madalamaid hindu kui kõige madalamat hinda pakkuv konkurent, kes kuulub kümne suurima konkurendi hulka (hoiuste puhul on määravaks turuosad Kölni-Bonni majanduspiirkonna asjaomasel turul ning elamuehituse finantseerimisel on selleks turuosad uutes tehingutes Saksamaa Liitvabariigis; vt I lisa punkt 5). |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa kinnitab, et pank peab kinni kupongimaksete (I lisa punkt 7) ja reklaami (I lisa punkt 9) piirangutest, samuti omandamise keelust (I lisa punkt 8) ning madalaima hinna pakkumise keelust. See tähendab, et hoiupank ei hakka kuni 2014. aasta lõpuni hoiuste ja elamuehituse finantseerimise eest pakkuma madalamaid hindu kui kõige madalamat hinda pakkuv konkurent, kes kuulub kümne suurima konkurendi hulka (hoiuste puhul on määravaks turuosad Kölni-Bonni majanduspiirkonna asjaomasel turul ning elamuehituse finantseerimisel on selleks turuosad uutes tehingutes Saksamaa Liitvabariigis; vt I lisa punkt 5).

4.2.   Tütarettevõtjate ümberkorraldamine

| (27) | Hoiupank soovib vähendada oma tütarettevõtjate koosseisu kolmandiku võrra. Ühendatud ettevõtjate arvestuslik väärtus oli 31. detsembril 2008 hoiupanga finantsaruandes 635 miljonit eurot; 2009. aasta lõpuks loovutati või likvideeriti [20–40] miljonit eurot ning täiendavalt on kavandatud loovutamised [180–250] miljoni euro ulatuses. Seega on hoiupangal tütarettevõtja liigist tulenevalt kaks eesmärki. Esmalt tuleb vähendada krediidiriski ja hoiupanga haavatavust, loovutades regionaalarengu projektides, kommunaalprojektides või subsideeritud elamuehitusprojektides osalevad tütarettevõtjad, (14) kes ei ole seotud põhitegevusega. Teiseks tuleb ainult kaudselt hoiupanga äritegevusega seotud kapitaliosaluste müügist saadavast kasumist finantseerida hoiupanga ümberkorraldamist (vt I lisa punkt 10). Täielik loetelu loovutamisele kuuluvatest tütarettevõtjatest on toodud I lisa punktides 10 ja 13. |
| --- | --- |

(27)

Hoiupank soovib vähendada oma tütarettevõtjate koosseisu kolmandiku võrra. Ühendatud ettevõtjate arvestuslik väärtus oli 31. detsembril 2008 hoiupanga finantsaruandes 635 miljonit eurot; 2009. aasta lõpuks loovutati või likvideeriti [20–40] miljonit eurot ning täiendavalt on kavandatud loovutamised [180–250] miljoni euro ulatuses. Seega on hoiupangal tütarettevõtja liigist tulenevalt kaks eesmärki. Esmalt tuleb vähendada krediidiriski ja hoiupanga haavatavust, loovutades regionaalarengu projektides, kommunaalprojektides või subsideeritud elamuehitusprojektides osalevad tütarettevõtjad, (14) kes ei ole seotud põhitegevusega. Teiseks tuleb ainult kaudselt hoiupanga äritegevusega seotud kapitaliosaluste müügist saadavast kasumist finantseerida hoiupanga ümberkorraldamist (vt I lisa punkt 10). Täielik loetelu loovutamisele kuuluvatest tütarettevõtjatest on toodud I lisa punktides 10 ja 13.

| (28) | Viimasesse rühma kuuluvad muu hulgas osalused ettevõtetes RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nimetatud osalustest on juba loobutud ja nendest saadud sissetulekud olid kokku ligikaudu [25–35] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(28)

Viimasesse rühma kuuluvad muu hulgas osalused ettevõtetes RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nimetatud osalustest on juba loobutud ja nendest saadud sissetulekud olid kokku ligikaudu [25–35] miljonit eurot.

| (29) | Hoiupanga arvates on mõne tütarettevõtja puhul, kelle müügiväärtus on ligikaudu [70–100] miljonit eurot, oodata tema ettevõtteliigi tõttu vaid vähest ostuhuvi erasektorist. Kõnealune vähene huvi tuleneb peamiselt sellest, et kõnealuste tütarettevõtjate puhul on tegemist eelkõige väikeettevõtjatega, kes on koostöös Kölni linnaga kaasatud subsideeritud elamuehitusprojektidesse ja osalevad piirkonna arendamisel või kelle omanike struktuur on juba tugevalt välja kujunenud Kölni linna osaluse tõttu. Seetõttu kaalub hoiupank nende toimingutega tegelemise loovutamist [Kölni linnale või mõnele Kölni linnaga seotud äriühingule]. Ülekanne toimuks turuhinnaga, mille peab kindlaks määrama sõltumatu ekspert. Kölni linnale loovutavate tütarettevõtjate vara väärtus sõltub peamiselt kinnisvaratehingutest. |
| --- | --- |

(29)

Hoiupanga arvates on mõne tütarettevõtja puhul, kelle müügiväärtus on ligikaudu [70–100] miljonit eurot, oodata tema ettevõtteliigi tõttu vaid vähest ostuhuvi erasektorist. Kõnealune vähene huvi tuleneb peamiselt sellest, et kõnealuste tütarettevõtjate puhul on tegemist eelkõige väikeettevõtjatega, kes on koostöös Kölni linnaga kaasatud subsideeritud elamuehitusprojektidesse ja osalevad piirkonna arendamisel või kelle omanike struktuur on juba tugevalt välja kujunenud Kölni linna osaluse tõttu. Seetõttu kaalub hoiupank nende toimingutega tegelemise loovutamist [Kölni linnale või mõnele Kölni linnaga seotud äriühingule]. Ülekanne toimuks turuhinnaga, mille peab kindlaks määrama sõltumatu ekspert. Kölni linnale loovutavate tütarettevõtjate vara väärtus sõltub peamiselt kinnisvaratehingutest.

| (30) | Ümberkorraldamismeetmete rakendamise käigus vähendab hoiupank riskiga kaalutud varasid (RWA) [2–5] miljardi euro võrra ehk tasemeni [15–20] miljardit eurot (st [15–20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis vähendatakse riskiga kaalutud varasid 2014. aastaks [10–15] % ulatuses. Ettevõtja Sparkasse Köln [...] taandatakse [4–6] miljardi euro võrra nominaalselt [20–30] miljardi euroni (st [15–20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis moodustab ümberkorraldamismeetmete raames toimuv varaliste väärtuste vähenemine 5 %. |
| --- | --- |

(30)

Ümberkorraldamismeetmete rakendamise käigus vähendab hoiupank riskiga kaalutud varasid (RWA) [2–5] miljardi euro võrra ehk tasemeni [15–20] miljardit eurot (st [15–20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis vähendatakse riskiga kaalutud varasid 2014. aastaks [10–15] % ulatuses. Ettevõtja Sparkasse Köln [...] taandatakse [4–6] miljardi euro võrra nominaalselt [20–30] miljardi euroni (st [15–20] %). (Siinjuures ei ole arvesse võetud ümberkorraldamise käigus toimuvat põhitegevuse kasvu). Kui võtta arvesse ka põhitegevuse kasvu, siis moodustab ümberkorraldamismeetmete raames toimuv varaliste väärtuste vähenemine 5 %.

4.3.   Rentaabluse taastamine tavapäraste turutingimuste ja halvenenud turutingimuste stsenaariumi kohaselt

| (31) | Tõestamaks et hoiupank on võimeline pikaajaliselt taas kasumlikult majandama, on Saksamaa kavandanud nii tavapäraste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi. |
| --- | --- |

(31)

Tõestamaks et hoiupank on võimeline pikaajaliselt taas kasumlikult majandama, on Saksamaa kavandanud nii tavapäraste kui ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi.

| (32) | Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud finantsprognoosid põhinevad asjaomastes majandusinstitutsioonides Saksamaa jaoks loodud prognoosidel. Lähtutakse sellest, et sisemajanduse koguprodukt (SKP) püsib kogu ümberkorraldamise ajavahemiku vältel samal mõõdukal tasemel ning et töötuse määr tõuseb aastani 2011 ning hakkab seejärel aeglaselt langema. 2010. aastaks oodatakse praegusest madalast intressimäärast mõjutatud ärikeskkonna paranemist, mis peaks jääma püsima järgneva ümberkorraldamisaja vältel. |
| --- | --- |

(32)

Tavapäraste turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud finantsprognoosid põhinevad asjaomastes majandusinstitutsioonides Saksamaa jaoks loodud prognoosidel. Lähtutakse sellest, et sisemajanduse koguprodukt (SKP) püsib kogu ümberkorraldamise ajavahemiku vältel samal mõõdukal tasemel ning et töötuse määr tõuseb aastani 2011 ning hakkab seejärel aeglaselt langema. 2010. aastaks oodatakse praegusest madalast intressimäärast mõjutatud ärikeskkonna paranemist, mis peaks jääma püsima järgneva ümberkorraldamisaja vältel.

| (33) | Tabeli 1 põhjal hakkaks hoiupank tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2010. aastal taas kasumlikult majandama ning seejärel järjepidevalt kuni aastani 2014 oma äritulemusi parandama. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [9–10] %. Graafik 1 sisaldab hoiupanga tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008–2014.

  Tabel 1


  Ettevõtja Sparkasse KölnBonn – kasum enne maksude maksmist aastatel 2010–2014 (tavapärased turutingimused)












  Stsenaarium | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavapärased turuting. | –98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |

(33)

Tabeli 1 põhjal hakkaks hoiupank tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral 2010. aastal taas kasumlikult majandama ning seejärel järjepidevalt kuni aastani 2014 oma äritulemusi parandama. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [9–10] %. Graafik 1 sisaldab hoiupanga tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008–2014.

Tabel 1

Ettevõtja Sparkasse KölnBonn – kasum enne maksude maksmist aastatel 2010–2014 (tavapärased turutingimused)

Stsenaarium

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Tavapärased turuting.

–98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

Graafik 1

Ettevõtja Sparkasse KölnBonn näitarvud aastatel 2008–2014 (tavapärased turutingimused)

| Näitarvud | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RWA
   (15)
  (miljardit eurot) | 20,2 | 19,1 | [17,5–20] | [...] | [...] | [...] | [15–20] |
| 1. taseme suhtarv
   (16) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [7–8] %
  ([6–7] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–9] %
  ([7–8] %) | [8–10] %
  ([8–9] %) |
| ROE | –13,5 % | –6,5 % | [0–3] % | [4–6] % | [7–9] % | [7–9] % | [9–10] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [65–75] % | [60–70] % | [55–65] % | [50–60] % | [50–60] % |
| VZÄ | 3 824 | 3 672 | [3 500 – 3 750] | [3 250 – 3 500] | [3 000 – 3 250] | [3 000 – 3 250] | [2 750 – 3 000] |

Näitarvud

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RWA
   (15)
  (miljardit eurot)

20,2

19,1

[17,5–20]

[...]

[...]

[...]

[15–20]

1. taseme suhtarv
   (16)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[7–8] %

([6–7] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–9] %

([7–8] %)

[8–10] %

([8–9] %)

ROE

–13,5 %

–6,5 %

[0–3] %

[4–6] %

[7–9] %

[7–9] %

[9–10] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[65–75] %

[60–70] %

[55–65] %

[50–60] %

[50–60] %

VZÄ

3 824

3 672

[3 500 – 3 750]

[3 250 – 3 500]

[3 000 – 3 250]

[3 000 – 3 250]

[2 750 – 3 000]

| (34) | Halvenenud turutingimuste stsenaariumis lähtutakse makromajanduslike prognooside kohaselt aastani 2011 kestvast finantskriisist ja konjunktuuri kergest elavnemisest aastal 2012. Vastupidiselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumile võetakse halvenenud turutingimuste stsenaariumis aluseks kahe aasta võrra pikem ebasoodne madalate intressimääradega keskkond. |
| --- | --- |

(34)

Halvenenud turutingimuste stsenaariumis lähtutakse makromajanduslike prognooside kohaselt aastani 2011 kestvast finantskriisist ja konjunktuuri kergest elavnemisest aastal 2012. Vastupidiselt tavapäraste turutingimuste stsenaariumile võetakse halvenenud turutingimuste stsenaariumis aluseks kahe aasta võrra pikem ebasoodne madalate intressimääradega keskkond.

| (35) | Lähtutakse sellest, et aastal 2012 hakkab hoiupank uuesti kasumlikult majandama ning seejärel parandab oma äritulemusi järjepidevalt kuni 2014. aastani. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [10–12,5] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on hoiupanga ja terve koondrühma kapitalinäitajad kogu ümberkorraldamisetapi vältel usaldatavuse lävendist märgatavalt kõrgemad. Tabel 2 ja graafik 2 sisaldavad ettevõtja Sparkasse KölnBonn tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008–2014 halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral.

  Tabel 2


  Ettevõtja Sparkasse KölnBonn – kasum enne maksude maksmist aastatel 2010–2014 (halvenenud turutingimused)












  Stsenaarium | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Halvenenud turuting. | – 98,8 | – [125-150] | – [25-50] | [50-75] | [125-150] | [175-200] |

(35)

Lähtutakse sellest, et aastal 2012 hakkab hoiupank uuesti kasumlikult majandama ning seejärel parandab oma äritulemusi järjepidevalt kuni 2014. aastani. 2014. aastaks kavandatakse omakapitali tootluseks (ROE) [10–12,5] %. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral on hoiupanga ja terve koondrühma kapitalinäitajad kogu ümberkorraldamisetapi vältel usaldatavuse lävendist märgatavalt kõrgemad. Tabel 2 ja graafik 2 sisaldavad ettevõtja Sparkasse KölnBonn tähtsaimaid näitarve aastaiks 2008–2014 halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral.

Tabel 2

Ettevõtja Sparkasse KölnBonn – kasum enne maksude maksmist aastatel 2010–2014 (halvenenud turutingimused)

Stsenaarium

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Halvenenud turuting.

– 98,8

– [125-150]

– [25-50]

[50-75]

[125-150]

[175-200]

Graafik 2

Ettevõtja Sparkasse KölnBonn – näitarvud aastatel 2008–2014 (halvenenud turutingimused)

| Näitarvud | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RWA
   (17)
  (miljardit eurot) | 20,2 | 19,1 | [17–20] | [17–19] | [17–19] | [17–19] | [16–18] |
| 1. taseme suhtarv
   (18) | 6,4 %
  (5,5 %) | 6,9 %
  (6,1 %) | [6–7] %
  ([5–6]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [6–7] %
  ([6–7]) | [7–8] %
  ([6–7]) |
| ROE | – 13,5 % | – 6,5 % | – [8–9] % | – [1–3] % | [3–5] % | [8–10] % | [10–12] % |
| CIR | 73,0 % | 70,0 % | [70–75] % | [65–70] % | [60–65] % | [55–60] % | [50–55] % |
| VZÄ | 3 824 | 3 672 | [3 500 – 3 750] | [3 250 – 3 500] | [3 000 – 3 250] | [3 000 – 3 250] | [2 750 – 3 000] |

Näitarvud

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

RWA
   (17)
  (miljardit eurot)

20,2

19,1

[17–20]

[17–19]

[17–19]

[17–19]

[16–18]

1. taseme suhtarv
   (18)

6,4 %

(5,5 %)

6,9 %

(6,1 %)

[6–7] %

([5–6])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[6–7] %

([6–7])

[7–8] %

([6–7])

ROE

– 13,5 %

– 6,5 %

– [8–9] %

– [1–3] %

[3–5] %

[8–10] %

[10–12] %

CIR

73,0 %

70,0 %

[70–75] %

[65–70] %

[60–65] %

[55–60] %

[50–55] %

VZÄ

3 824

3 672

[3 500 – 3 750]

[3 250 – 3 500]

[3 000 – 3 250]

[3 000 – 3 250]

[2 750 – 3 000]

| (36) | Kuna hoiupanga sissetulekuid mõjutavad kõige enam aktuaalsed madalad lühiajalised intressimäärad, tehti intressimäärade kohta täiendav tundlikkusanalüüs (stsenaarium 1: intressikõvera tõus 100 baaspunkti võrra; stsenaarium 2: langus 50 baaspunkti võrra). Analüüs kinnitas, et järjest tõusvad intressimäärad oleksid hoiupanga kasumlikkusele soodsad, kuid halvenevad intressimäärad kärbiksid seda; lühiajaliste intresside lineaarne tagasiminek 50 baaspunkti võrra tooks kaasa [20–25] miljonit eurot saamata jäävat tulu aastas. Kokkuvõttes nähtub Saksamaa edastatud tundlikkusanalüüsist, et suuremad intressimäära muutused mõjutavad hoiupanka vaid piiratud määral. |
| --- | --- |

(36)

Kuna hoiupanga sissetulekuid mõjutavad kõige enam aktuaalsed madalad lühiajalised intressimäärad, tehti intressimäärade kohta täiendav tundlikkusanalüüs (stsenaarium 1: intressikõvera tõus 100 baaspunkti võrra; stsenaarium 2: langus 50 baaspunkti võrra). Analüüs kinnitas, et järjest tõusvad intressimäärad oleksid hoiupanga kasumlikkusele soodsad, kuid halvenevad intressimäärad kärbiksid seda; lühiajaliste intresside lineaarne tagasiminek 50 baaspunkti võrra tooks kaasa [20–25] miljonit eurot saamata jäävat tulu aastas. Kokkuvõttes nähtub Saksamaa edastatud tundlikkusanalüüsist, et suuremad intressimäära muutused mõjutavad hoiupanka vaid piiratud määral.

4.4.   Ettevõtte üldjuhtimine

| (37) | Saksamaa edastatud teabest järeldub, et otsused poliitiliselt põhjendatud investeeringute kohta, mis olid hoiupanga raskustesse sattumise üks põhjusi, tehti ajavahemikul 1997–2004, st enne 2005. aastal toimunud Kölni linna hoiupanga ühinemist Bonni hoiupangaga praeguseks linnahoiupangaks, ning need tehti teisel õiguslikul alusel, mida mõjutas eelkõige Nordrhein-Westfaleni liidumaa hoiupangaseadus (19). Vahepeal on hoiupanga ettevõtte üldjuhtimist parandatud. |
| --- | --- |

(37)

Saksamaa edastatud teabest järeldub, et otsused poliitiliselt põhjendatud investeeringute kohta, mis olid hoiupanga raskustesse sattumise üks põhjusi, tehti ajavahemikul 1997–2004, st enne 2005. aastal toimunud Kölni linna hoiupanga ühinemist Bonni hoiupangaga praeguseks linnahoiupangaks, ning need tehti teisel õiguslikul alusel, mida mõjutas eelkõige Nordrhein-Westfaleni liidumaa hoiupangaseadus (19). Vahepeal on hoiupanga ettevõtte üldjuhtimist parandatud.

| (38) | Pärast 2005. aastal toimunud kahe hoiupanga ühinemist haldaja tehtud struktuurimuudatuste kohaselt on sihtasutuse oluliste otsuste puhul nõutav aktsionäride häälte kvalifitseeritud häälteenamus; kvalifitseeritud häälteenamuseks loetakse 85 % ning see on kõrgem kui vaid ühe linna osalused. |
| --- | --- |

(38)

Pärast 2005. aastal toimunud kahe hoiupanga ühinemist haldaja tehtud struktuurimuudatuste kohaselt on sihtasutuse oluliste otsuste puhul nõutav aktsionäride häälte kvalifitseeritud häälteenamus; kvalifitseeritud häälteenamuseks loetakse 85 % ning see on kõrgem kui vaid ühe linna osalused.

| (39) | Hoiupanga institutsioonide hulka ja liikmete arvu vähendati; olulisel määral vähenes ka haldusnõukogu ja juhatuse (20) koosseis. Saadeti laiali kolmest juhatuse liikmest koosnev osaluskomisjon, kes oli endises Kölni linna hoiupangas volitatud vastu võtma eelotsuseid tütarettevõtjatesse tehtavate investeeringute kohta. Juhatusele anti üle vastutus investeerimispoliitika eest selliste kapitaliosaluste puhul, mida tuleb kontrollida majanduslike kriteeriumide alusel. Kõik hoiupanga uued investeeringud peavad saama heakskiidu ka haldusnõukogult. |
| --- | --- |

(39)

Hoiupanga institutsioonide hulka ja liikmete arvu vähendati; olulisel määral vähenes ka haldusnõukogu ja juhatuse (20) koosseis. Saadeti laiali kolmest juhatuse liikmest koosnev osaluskomisjon, kes oli endises Kölni linna hoiupangas volitatud vastu võtma eelotsuseid tütarettevõtjatesse tehtavate investeeringute kohta. Juhatusele anti üle vastutus investeerimispoliitika eest selliste kapitaliosaluste puhul, mida tuleb kontrollida majanduslike kriteeriumide alusel. Kõik hoiupanga uued investeeringud peavad saama heakskiidu ka haldusnõukogult.

| (40) | Uut hoiupangaseadust järgides pidi hoiupank moodustama ühe riski- ja ühe bilansikontrollikomisjoni ning andma neile ulatuslikud kontrollivolitused. Lisaks sellele nähakse seadusega ette, et haldusnõukogu liikmetel peab olema hoiupanga äritegevuse hindamiseks ja kontrollimiseks nõutav asjatundlikkus. Juhatus on hoiupanga haldamisel ainuvastutav ega sõltu haldusnõukogu või aktsionäride nõuannetest. |
| --- | --- |

(40)

Uut hoiupangaseadust järgides pidi hoiupank moodustama ühe riski- ja ühe bilansikontrollikomisjoni ning andma neile ulatuslikud kontrollivolitused. Lisaks sellele nähakse seadusega ette, et haldusnõukogu liikmetel peab olema hoiupanga äritegevuse hindamiseks ja kontrollimiseks nõutav asjatundlikkus. Juhatus on hoiupanga haldamisel ainuvastutav ega sõltu haldusnõukogu või aktsionäride nõuannetest.

| (41) | Lisaks ettevõtte üldjuhtimise struktuuris juba tehtud parandustele tugevdab hoiupank oma ettevõtte üldjuhtimist haldusnõukogu sõltumatute (21) liikmete arvu suurendamisega kokku 18 liikmest praeguse kahe asemel edaspidi neljani. Alates 1. jaanuarist 2011 kuuluvad bilansikontrollikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel seitse liiget ja riskikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel kuus liiget. Osaluskomisjon saadetakse laiali 2011. aasta lõpuks ja strateegiakomisjon 2010. aasta lõpuks. Osaluskomisjoni tähtsus väheneb automaatselt niipea, kui hoiupank on loovutanud enamiku oma tütarettevõtjatest. Strateegiakomisjoni ülesanded võtab üle juhatus. Lisaks muudetakse otsuse vastuvõtmise korda ettevõtja ülevõtmise puhul nii, et juhatus võib investeerimisotsuseid langetada ainult ühehäälselt ning teha investeeringuid nominaalmahuga [2–5] miljonist eurost alates üksnes juhul, kui eelnevalt on tehtud üksikasjalik analüüs või pärast ettevõtja hindamist, millesse on olnud kaasatud sõltumatu ekspert. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks ettevõtte üldjuhtimise struktuuris juba tehtud parandustele tugevdab hoiupank oma ettevõtte üldjuhtimist haldusnõukogu sõltumatute (21) liikmete arvu suurendamisega kokku 18 liikmest praeguse kahe asemel edaspidi neljani. Alates 1. jaanuarist 2011 kuuluvad bilansikontrollikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel seitse liiget ja riskikomisjoni koosseisu senise üheksa asemel kuus liiget. Osaluskomisjon saadetakse laiali 2011. aasta lõpuks ja strateegiakomisjon 2010. aasta lõpuks. Osaluskomisjoni tähtsus väheneb automaatselt niipea, kui hoiupank on loovutanud enamiku oma tütarettevõtjatest. Strateegiakomisjoni ülesanded võtab üle juhatus. Lisaks muudetakse otsuse vastuvõtmise korda ettevõtja ülevõtmise puhul nii, et juhatus võib investeerimisotsuseid langetada ainult ühehäälselt ning teha investeeringuid nominaalmahuga [2–5] miljonist eurost alates üksnes juhul, kui eelnevalt on tehtud üksikasjalik analüüs või pärast ettevõtja hindamist, millesse on olnud kaasatud sõltumatu ekspert.

4.5.   Hübriidinstrumendid

| (42) | Hoiupank hoiab 224 miljoni euro väärtuses hübriidkapitali (klientide kasumiosalussertifikaadid) sõltumatute investorite juures. Tagatiseta obligatsioonid ja klientide kasumiosalussertifikaadid on Saksamaa andmete kohaselt võrdväärsed. Passiivse osaluse tähtsus on kasumiosalussertifikaatidega võrreldes väiksem. Tabelist 3 nähtub, et pärast 2008. aastat ei ole hübriidkapitali kuponge enam välja makstud. 2008. ja 2009. aastal oli tagatiseta obligatsioonide kahjumiosa 57,4 miljonit eurot. Passiivsel osalusel ja kliendi kasumiosalussertifikaatidel oli oma osa 2009. aasta kahjumis. Alates 2010. aastast suurendatakse hübriidinstrumente ning 2011. aastast kuni 2012. aastani makstakse seni tasumata kupongimakseid tagantjärele. 2013. aastaks on kõiki hübriidinstrumente suurendatud ja seni tasumata kupongimaksed tagantjärele tasutud, nii et iga instrumendi eest tasutakse täielik kupongimakse. Kuna kupongimaksed tuleb tasuda kohustuslikult positiivse kasumiaruande või positiivse bilansi korral, ei ole hoiupangal mingisugust võimalust kupongimaksete peatamiseks, kui ta majandab kasumlikult ja nominaalkapitali võimaliku vähendamise järel on selle endine olukord jälle taastatud.

  Tabel 3


  Ettevõtja Sparkasse KölnBonn kasumijaotus aastatel 2009–2014 (tavapärased turutingimused) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasum enne maksude maksmist | | – 98,8 | [5-10] | [80-100] | [125-150] | [150-175] | [200-225] |
| Kasumi jaotus kapitaliinstrumentide järgi |
| Arendusühingu kasumiosalus- sertifikaadid | Kahjude katmine | 40,6 | 16,8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kapitali suurendamine | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupongid | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Klientide kasumiosalus- sertifikaadid | Kahjude katmine | 0 | 12,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kapitali suurendamine | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupongid | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Passiivne osalus | Kahjude katmine | 0 | 19,5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kapitali suurendamine | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kupongid | 0 | 0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(42)

Hoiupank hoiab 224 miljoni euro väärtuses hübriidkapitali (klientide kasumiosalussertifikaadid) sõltumatute investorite juures. Tagatiseta obligatsioonid ja klientide kasumiosalussertifikaadid on Saksamaa andmete kohaselt võrdväärsed. Passiivse osaluse tähtsus on kasumiosalussertifikaatidega võrreldes väiksem. Tabelist 3 nähtub, et pärast 2008. aastat ei ole hübriidkapitali kuponge enam välja makstud. 2008. ja 2009. aastal oli tagatiseta obligatsioonide kahjumiosa 57,4 miljonit eurot. Passiivsel osalusel ja kliendi kasumiosalussertifikaatidel oli oma osa 2009. aasta kahjumis. Alates 2010. aastast suurendatakse hübriidinstrumente ning 2011. aastast kuni 2012. aastani makstakse seni tasumata kupongimakseid tagantjärele. 2013. aastaks on kõiki hübriidinstrumente suurendatud ja seni tasumata kupongimaksed tagantjärele tasutud, nii et iga instrumendi eest tasutakse täielik kupongimakse. Kuna kupongimaksed tuleb tasuda kohustuslikult positiivse kasumiaruande või positiivse bilansi korral, ei ole hoiupangal mingisugust võimalust kupongimaksete peatamiseks, kui ta majandab kasumlikult ja nominaalkapitali võimaliku vähendamise järel on selle endine olukord jälle taastatud.

Tabel 3

Ettevõtja Sparkasse KölnBonn kasumijaotus aastatel 2009–2014 (tavapärased turutingimused)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kasum enne maksude maksmist

– 98,8

[5-10]

[80-100]

[125-150]

[150-175]

[200-225]

Kasumi jaotus kapitaliinstrumentide järgi

Arendusühingu kasumiosalus- sertifikaadid

Kahjude katmine

40,6

16,8

0

0

0

0

0

Kapitali suurendamine

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupongid

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Klientide kasumiosalus- sertifikaadid

Kahjude katmine

0

12,5

0

0

0

0

0

Kapitali suurendamine

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupongid

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Passiivne osalus

Kahjude katmine

0

19,5

0

0

0

0

0

Kapitali suurendamine

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kupongid

0

0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (43) | Saksamaa kinnitas, et hoiupank ei tee erainvestorite hübriidkapitali eest kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse korral (vt I lisa punkt 7). |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa kinnitas, et hoiupank ei tee erainvestorite hübriidkapitali eest kupongimakseid, välja arvatud lepingulise kohustuse korral (vt I lisa punkt 7).

4.6.   WestLB

| (44) | Täiendavaks hoiupanga finantsraskuste põhjuseks oli tema osalus WestLB-s. Hoiupangale tekkis kokku [...] miljoni euro suurune kahjum, kuna ta aitas Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (RSGV) liikmena doteerida reservfondi, mis oli asutatud ühenduse liikmete ja liidumaade pankade tugivõrguna. Fond kanti WestLB-le üle 2008. aastal võetud päästmismeetmete käigus. Ülejäänud riskiosa tuleneb hoiupanga vahetust osalusest WestLB-s ja tema kui RSGV liikme kaudsest vastutusest WestLB kui nn rämpspanga eest. |
| --- | --- |

(44)

Täiendavaks hoiupanga finantsraskuste põhjuseks oli tema osalus WestLB-s. Hoiupangale tekkis kokku [...] miljoni euro suurune kahjum, kuna ta aitas Reinimaa avalik-õiguslike hoiupankade ühenduse (RSGV) liikmena doteerida reservfondi, mis oli asutatud ühenduse liikmete ja liidumaade pankade tugivõrguna. Fond kanti WestLB-le üle 2008. aastal võetud päästmismeetmete käigus. Ülejäänud riskiosa tuleneb hoiupanga vahetust osalusest WestLB-s ja tema kui RSGV liikme kaudsest vastutusest WestLB kui nn rämpspanga eest.

| (45) | Kuigi hoiupank ei ole WestLB-sse otseselt investeerinud, on ta osaluse kaudu RSGV-s (hoiupanga osalus selles on 19 %) siiski riskiga seotud. Saksamaa andmete kohaselt on risk liiga väike selleks, et WestLB-st tulenev RSGV arvestusliku väärtuse võimalik halvenemine võiks hoiupangale ebasoodsat mõju avaldada. Esiteks hindasid sõltumatud eksperdid hiljuti WestLB seisundit ja korrigeerisid selle tulemusena tema arvestuslikku väärtust RSGV bilansis 31. detsembri 2009. aasta seisuga algselt [...] miljardist eurost [...] miljoni euroni alates 31. detsembrist 2009. Hoiupanga vahetu osalus WestLB-s on seega praegu ligikaudu [...] eurot. Kuna hoiupank kannab WestLB riskide eest vastutust ainult oma osaluse tõttu RSGVs, on hoiupanga jaoks oluline üksnes RSGV tegelik väärtus. See ei olene siiski mitte ainult WestLB väärtusest, vaid ka muude tütarettevõtjate väärtusest ja RSGV investeeringutest. 2009. aasta lõpul tehtud RSGV muude tütarettevõtjate hindamisel ilmnes, et on olemas märkimisväärsed varjatud reservid, millest isegi halvima stsenaariumi korral piisaks WestLB nõutava võla täielikuks kustutamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Kuigi hoiupank ei ole WestLB-sse otseselt investeerinud, on ta osaluse kaudu RSGV-s (hoiupanga osalus selles on 19 %) siiski riskiga seotud. Saksamaa andmete kohaselt on risk liiga väike selleks, et WestLB-st tulenev RSGV arvestusliku väärtuse võimalik halvenemine võiks hoiupangale ebasoodsat mõju avaldada. Esiteks hindasid sõltumatud eksperdid hiljuti WestLB seisundit ja korrigeerisid selle tulemusena tema arvestuslikku väärtust RSGV bilansis 31. detsembri 2009. aasta seisuga algselt [...] miljardist eurost [...] miljoni euroni alates 31. detsembrist 2009. Hoiupanga vahetu osalus WestLB-s on seega praegu ligikaudu [...] eurot. Kuna hoiupank kannab WestLB riskide eest vastutust ainult oma osaluse tõttu RSGVs, on hoiupanga jaoks oluline üksnes RSGV tegelik väärtus. See ei olene siiski mitte ainult WestLB väärtusest, vaid ka muude tütarettevõtjate väärtusest ja RSGV investeeringutest. 2009. aasta lõpul tehtud RSGV muude tütarettevõtjate hindamisel ilmnes, et on olemas märkimisväärsed varjatud reservid, millest isegi halvima stsenaariumi korral piisaks WestLB nõutava võla täielikuks kustutamiseks.

| (46) | Hoiupanga kohustuslik liikmemaks [...], millest tuleks katta hiljuti loodud rämpspanga WestLB võimalik kahju, suureneb 25 aasta jooksul [...] miljoni euroni. Nimetatud liikmemaks ei mõjuta siiski hoiupanga suutlikkust saavutada edaspidi seadusega ettenähtud kapitali suhtarve, sest see panus [...] tuleb eranditult tasuda tulevikukasumist. |
| --- | --- |

(46)

Hoiupanga kohustuslik liikmemaks [...], millest tuleks katta hiljuti loodud rämpspanga WestLB võimalik kahju, suureneb 25 aasta jooksul [...] miljoni euroni. Nimetatud liikmemaks ei mõjuta siiski hoiupanga suutlikkust saavutada edaspidi seadusega ettenähtud kapitali suhtarve, sest see panus [...] tuleb eranditult tasuda tulevikukasumist.

4.7.   Osaline ennetähtaegne loobumine

| (47) | Saksamaa kinnitas, et hoiupank maksab osa saadud kapitalist tagasi varem kui on kapitaliinstrumentide puhul lepingus ette nähtud (vt I lisa punkt 27). Tagasimaksetega alustatakse 2011. aastal ja see toimub kahes järgus. |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa kinnitas, et hoiupank maksab osa saadud kapitalist tagasi varem kui on kapitaliinstrumentide puhul lepingus ette nähtud (vt I lisa punkt 27). Tagasimaksetega alustatakse 2011. aastal ja see toimub kahes järgus.

| (48) | Esmalt saab sihtasutus [...] esimese osana 150 miljonit eurot arendusühingu tagatiseta obligatsioonidest. Arendusühingu olukord tehingu ja eelkõige kõrge ostuhinna tõttu oluliselt ei parane, võrreldes sellega, kui ta kapitaliinstrumendi alles jätaks (22). Sihtasutus muudab siis tagatiseta obligatsioonid (praegu on need teise taseme omavahendid) esimese taseme kapitaliinstrumentideks. Mittekumulatiivsete kupongidega uue instrumendi puhul oleks tegemist teisejärguliste kohustustega, mille kehtivusaeg on vähemalt 30 aastat. See samm parandaks hoiupanga esimese taseme omavahendite suhtarvu [0,8–1,0] % võrra. |
| --- | --- |

(48)

Esmalt saab sihtasutus [...] esimese osana 150 miljonit eurot arendusühingu tagatiseta obligatsioonidest. Arendusühingu olukord tehingu ja eelkõige kõrge ostuhinna tõttu oluliselt ei parane, võrreldes sellega, kui ta kapitaliinstrumendi alles jätaks (22). Sihtasutus muudab siis tagatiseta obligatsioonid (praegu on need teise taseme omavahendid) esimese taseme kapitaliinstrumentideks. Mittekumulatiivsete kupongidega uue instrumendi puhul oleks tegemist teisejärguliste kohustustega, mille kehtivusaeg on vähemalt 30 aastat. See samm parandaks hoiupanga esimese taseme omavahendite suhtarvu [0,8–1,0] % võrra.

| (49) | Esimese taseme omavahendite parem suhtarv on omakorda eelduseks järgmise sammu astumisel, mis seisneb selles, et 2011. aastal ostab hoiupank arendusühingult tagasi saadud tagatiseta obligatsioonide (nominaalväärtusega 150 miljonit eurot) teise osa. Mõlema sammu tulemusena vähenevad teise taseme omavahendid kokku [0,5–1,0] %. Järgmisena omandab RSGV või muu hoiupangasektori liige turuhinnaga (23) hoiupanga osalused kahes hoiupangaga seotud ettevõtjas, kelleks on [...] ja [...]. Mõlema ettevõtja vahetu osaluse müügi tulemusena väheneks hoiupanga bilansimaht taas [0,2–0,5] % võrra. Mõlema ettevõtja loovutamine on tihedalt seotud tagatiseta obligatsioonide teise osa tagasiostuga, kuna RSGV tahab mõlema äriühingu omandamise kulud katta tagatiseta obligatsioonide müügist saadud tuludest. |
| --- | --- |

(49)

Esimese taseme omavahendite parem suhtarv on omakorda eelduseks järgmise sammu astumisel, mis seisneb selles, et 2011. aastal ostab hoiupank arendusühingult tagasi saadud tagatiseta obligatsioonide (nominaalväärtusega 150 miljonit eurot) teise osa. Mõlema sammu tulemusena vähenevad teise taseme omavahendid kokku [0,5–1,0] %. Järgmisena omandab RSGV või muu hoiupangasektori liige turuhinnaga (23) hoiupanga osalused kahes hoiupangaga seotud ettevõtjas, kelleks on [...] ja [...]. Mõlema ettevõtja vahetu osaluse müügi tulemusena väheneks hoiupanga bilansimaht taas [0,2–0,5] % võrra. Mõlema ettevõtja loovutamine on tihedalt seotud tagatiseta obligatsioonide teise osa tagasiostuga, kuna RSGV tahab mõlema äriühingu omandamise kulud katta tagatiseta obligatsioonide müügist saadud tuludest.

5.   REKAPITALISEERIMISMEETME KONTROLLIMENETLUSE ALGATAMISE ALUSED

| (50) | Tuleb meenutada, et komisjon algatas käesoleva juhtumi kohta 4. novembril 2009 ELi toimimise lepingu (24) artikli 107 lõike 3 kohaselt ametliku uurimismenetluse, et kontrollida kõnealuste rekapitaliseerimismeetmete kui ümberkorraldamisabi kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(50)

Tuleb meenutada, et komisjon algatas käesoleva juhtumi kohta 4. novembril 2009 ELi toimimise lepingu (24) artikli 107 lõike 3 kohaselt ametliku uurimismenetluse, et kontrollida kõnealuste rekapitaliseerimismeetmete kui ümberkorraldamisabi kokkusobivust siseturuga.

| (51) | Lisaks sellele on komisjonil kahtlusi, kas tagatud on riigiabi eeskirjadega sätestatud kulude asjakohane jaotus ning kas ei kahjustata konkurentsi (vt algatamisotsuse punkt 50). |
| --- | --- |

(51)

Lisaks sellele on komisjonil kahtlusi, kas tagatud on riigiabi eeskirjadega sätestatud kulude asjakohane jaotus ning kas ei kahjustata konkurentsi (vt algatamisotsuse punkt 50).

| (52) | Kuna ei olnud võimalik tõestada, kas hoiupanga raskuste põhjuseks olid ammu enne kriisi tehtud investeerimisotsused või finantskriis ise, ei saa komisjon langetada otsust, kas rekapitaliseerimismeetmeid tuleb käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b või ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Komisjon otsustas õigusliku aluse tuvastamiseks kontrollida põhjalikult esitatud fakte ning sellest tulenevalt võtta vastav otsus vastu hiljem. |
| --- | --- |

(52)

Kuna ei olnud võimalik tõestada, kas hoiupanga raskuste põhjuseks olid ammu enne kriisi tehtud investeerimisotsused või finantskriis ise, ei saa komisjon langetada otsust, kas rekapitaliseerimismeetmeid tuleb käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b või ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Komisjon otsustas õigusliku aluse tuvastamiseks kontrollida põhjalikult esitatud fakte ning sellest tulenevalt võtta vastav otsus vastu hiljem.

6.   MUUDE HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (53) | Komisjon märgib, et ei saanud muudelt huvitatud isikutelt märkusi kõnealuse rekapitaliseerimismeetmega seotud algatamisotsuse kohta. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon märgib, et ei saanud muudelt huvitatud isikutelt märkusi kõnealuse rekapitaliseerimismeetmega seotud algatamisotsuse kohta.

7.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (54) | Saksamaa kontrollis komisjoni 4. novembri 2009. aasta otsust menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel. Saksamaa Liitvabariik teatas komisjonile, et ta on endiselt arvamusel, et asjakohased rekapitaliseerimismeetmed, mis võeti hoiupanga kasuks passiivse osaluse ja tagatiseta obligatsioonide kujul, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa hinnangul on algatamisotsuses kirjeldatud meetmed (vt algatamisotsuse punktid 24–28) kooskõlas turumajanduslikult käituva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa kontrollis komisjoni 4. novembri 2009. aasta otsust menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel. Saksamaa Liitvabariik teatas komisjonile, et ta on endiselt arvamusel, et asjakohased rekapitaliseerimismeetmed, mis võeti hoiupanga kasuks passiivse osaluse ja tagatiseta obligatsioonide kujul, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa hinnangul on algatamisotsuses kirjeldatud meetmed (vt algatamisotsuse punktid 24–28) kooskõlas turumajanduslikult käituva investori põhimõttega.

| (55) | Saksamaa vaidlustab komisjoni hinnangu, mille kohaselt oli hübriidinstrumentide turg rekapitaliseerimismeetmete võtmise ajal (st 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta algul) täielikult kokku kuivanud, (25) samuti vaidlustab Saksamaa komisjoni järelduse, et seega ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor või omanik (isegi kõrgema hinna korral) investeerinud tollal sellisesse instrumenti (algatamisotsuse punkt 38). Saksamaa kinnitab, et see turuanalüüs ei kehtinud hoiupanga kohta, kes võis 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul emiteerida teisejärgulisi kohustusi mitmesaja tuhande euro suuruste osadena ligikaudu [10–15] miljoni euro väärtuses ja 2009. aasta esimeses kvartalis ligikaudu [35–40] miljoni euro väärtuses. |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa vaidlustab komisjoni hinnangu, mille kohaselt oli hübriidinstrumentide turg rekapitaliseerimismeetmete võtmise ajal (st 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta algul) täielikult kokku kuivanud, (25) samuti vaidlustab Saksamaa komisjoni järelduse, et seega ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor või omanik (isegi kõrgema hinna korral) investeerinud tollal sellisesse instrumenti (algatamisotsuse punkt 38). Saksamaa kinnitab, et see turuanalüüs ei kehtinud hoiupanga kohta, kes võis 2008. aasta viimase nelja kuu jooksul emiteerida teisejärgulisi kohustusi mitmesaja tuhande euro suuruste osadena ligikaudu [10–15] miljoni euro väärtuses ja 2009. aasta esimeses kvartalis ligikaudu [35–40] miljoni euro väärtuses.

| (56) | Lisaks kinnitab Saksamaa, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn rekapitaliseerimist finantseeriti mitte riigi ressurssidest, vaid arendusühingu kaudu. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks kinnitab Saksamaa, et ettevõtja Sparkasse KölnBonn rekapitaliseerimist finantseeriti mitte riigi ressurssidest, vaid arendusühingu kaudu.

| (57) | Kui komisjon jääb siiski kindlaks oma esialgsele järeldusele, et hoiupanga rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi, siis on Saksamaa veendunud, et see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(57)

Kui komisjon jääb siiski kindlaks oma esialgsele järeldusele, et hoiupanga rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi, siis on Saksamaa veendunud, et see on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt siseturuga kokkusobiv.

| (58) | Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele tingimustele, mida on nimetatud komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (26) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”). |
| --- | --- |

(58)

Saksamaa kinnitab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele tingimustele, mida on nimetatud komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatises finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (26) (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”).

| (59) | Saksamaa arvamuse kohaselt on ümberkorraldamiskava kaudu tagatud, et hoiupank taastab oma pikaajalise elujõulisuse, osaleb ümberkorraldamiskuludes piisava omapanusega ning et võimalikke abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse põhjalike struktuurimeetmete ja ettekirjutustega. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa arvamuse kohaselt on ümberkorraldamiskava kaudu tagatud, et hoiupank taastab oma pikaajalise elujõulisuse, osaleb ümberkorraldamiskuludes piisava omapanusega ning et võimalikke abist tingitud konkurentsimoonutusi piiratakse põhjalike struktuurimeetmete ja ettekirjutustega.

| (60) | Saksamaa kohustused on esitatud I, II ja III lisas ning need on selle otsuse lahutamatud osad. Nende kohustuste täitmise tagamiseks määratakse ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud II lisas. Lisaks sellele on Saksamaal kohustus korraldada loovutamine teatud ajavahemiku piires (I lisa punktid 10 ja 13). Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud III lisas. |
| --- | --- |

(60)

Saksamaa kohustused on esitatud I, II ja III lisas ning need on selle otsuse lahutamatud osad. Nende kohustuste täitmise tagamiseks määratakse ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud II lisas. Lisaks sellele on Saksamaal kohustus korraldada loovutamine teatud ajavahemiku piires (I lisa punktid 10 ja 13). Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on kindlaks määratud III lisas.

8.   ABI ÕIGUSLIK HINDAMINE

8.1.   Riigiabi olemasolu ja abisumma

| (61) | Komisjon peab kontrollima, kas asjaomaste meetmete puhul on tegemist riigiabiga. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon peab kontrollima, kas asjaomaste meetmete puhul on tegemist riigiabiga. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (62) | Komisjon märkis algatamisotsuses (jaotis 5.1) esialgse järeldusena, et mõlemad hoiupanga abistamiseks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi. Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väidetega, et meetmed ei kujutanud endast riigiabi, kuna mõlema instrumendi tingimused oleksid vastuvõetavad ka turumajanduslikult käituvale investorile. Kuigi mõlema instrumendi hüvitis võis olla kooskõlas võrreldavate instrumentide eest makstavate intressidega 2008. alguse seisuga, oli see käesoleval juhul hoiupanga vähesest kasumlikkusest tingitud kõrge riski tõttu liiga madal. Lisaks sellele oli hübriidkapitali turg rekapitaliseerimise ajal täielikult kokku kuivanud. Võttes arvesse raamtingimusi ja eriti turu olukorda, ei saanud komisjon seetõttu nõustuda Saksamaa hinnanguga, et turumajanduslikult käituv investor oleks sellise investeeringu teinud, seda isegi juhul, kui tingimused oleksid jäänud samaks. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märkis algatamisotsuses (jaotis 5.1) esialgse järeldusena, et mõlemad hoiupanga abistamiseks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi. Komisjon ei saa nõustuda Saksamaa väidetega, et meetmed ei kujutanud endast riigiabi, kuna mõlema instrumendi tingimused oleksid vastuvõetavad ka turumajanduslikult käituvale investorile. Kuigi mõlema instrumendi hüvitis võis olla kooskõlas võrreldavate instrumentide eest makstavate intressidega 2008. alguse seisuga, oli see käesoleval juhul hoiupanga vähesest kasumlikkusest tingitud kõrge riski tõttu liiga madal. Lisaks sellele oli hübriidkapitali turg rekapitaliseerimise ajal täielikult kokku kuivanud. Võttes arvesse raamtingimusi ja eriti turu olukorda, ei saanud komisjon seetõttu nõustuda Saksamaa hinnanguga, et turumajanduslikult käituv investor oleks sellise investeeringu teinud, seda isegi juhul, kui tingimused oleksid jäänud samaks.

| (63) | Põhjalikust uuringust ei ilmnenud teavet, mis oleks seda arvamust muutnud. Hoiupanga 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta esimeses kvartalis emiteeritud teisejärgulised kohustused ei tõesta osade väiksuse tõttu usaldusväärselt, et hübriidkapitaliinstrumentide turud oleksid tõesti toiminud. Mitmesaja tuhande euro väärtuses hübriidkapitali osadega seotud risk ei ole võrreldav 150 miljoni euro suuruse nominaalväärtusega instrumendi riskiga ning seda saavad eraturud hankida palju hõlpsamal viisil. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma arvamusele, et kõnealusel ajavahemikul ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor omandanud hübriidkapitali võlakirju, mille maht ja tunnused oleksid rekapitaliseerimismeetmetega võrreldes olnud hoiupanga kasuks. |
| --- | --- |

(63)

Põhjalikust uuringust ei ilmnenud teavet, mis oleks seda arvamust muutnud. Hoiupanga 2008. aasta lõpul ja 2009. aasta esimeses kvartalis emiteeritud teisejärgulised kohustused ei tõesta osade väiksuse tõttu usaldusväärselt, et hübriidkapitaliinstrumentide turud oleksid tõesti toiminud. Mitmesaja tuhande euro väärtuses hübriidkapitali osadega seotud risk ei ole võrreldav 150 miljoni euro suuruse nominaalväärtusega instrumendi riskiga ning seda saavad eraturud hankida palju hõlpsamal viisil. Seetõttu jääb komisjon kindlaks oma arvamusele, et kõnealusel ajavahemikul ei oleks ükski turumajanduslikult käituv investor omandanud hübriidkapitali võlakirju, mille maht ja tunnused oleksid rekapitaliseerimismeetmetega võrreldes olnud hoiupanga kasuks.

| (64) | Arendusühingus hoiupanga rekapitaliseerimiseks rakendatud vahendite liiki käsitlevas osas tuletab komisjon meelde, et juba eelnevatelgi juhtudel on otsustatud, et arendusühingu vahendite puhul on kas otseselt või kaudselt tegemist riigiasutuste kontrollitud vahenditega (27). Komisjoni arvates kehtib see ka arendusühingu kui RSGV sajaprotsendilise tütarettevõtja kohta. Seetõttu tuleb neid vahendeid käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses kui riigi ressursse. |
| --- | --- |

(64)

Arendusühingus hoiupanga rekapitaliseerimiseks rakendatud vahendite liiki käsitlevas osas tuletab komisjon meelde, et juba eelnevatelgi juhtudel on otsustatud, et arendusühingu vahendite puhul on kas otseselt või kaudselt tegemist riigiasutuste kontrollitud vahenditega (27). Komisjoni arvates kehtib see ka arendusühingu kui RSGV sajaprotsendilise tütarettevõtja kohta. Seetõttu tuleb neid vahendeid käsitleda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses kui riigi ressursse.

| (65) | Eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon kindlaks oma algatamisotsuses nimetatud esialgsele järeldusele, et hoiupanga kasuks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(65)

Eespool kirjeldatud põhjustel jääb komisjon kindlaks oma algatamisotsuses nimetatud esialgsele järeldusele, et hoiupanga kasuks võetud rekapitaliseerimismeetmed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (66) | Lisaks tuleb tõdeda, et päästmisabi oli muutunud ümberkorraldamisabiks, mis annab tulevikus hoiupangale eelise. Need meetmed võimaldasid hoiupangal saada rahalisi vahendeid ajal, mil ta eelkõige finants- ja majanduskriisist tingituna ei olnud suuteline turul kapitali hankima. See tagab hoiupangale majandusliku eelise ja tugevdab tema positsiooni nii Saksamaa kui ka teiste liikmesriikide konkurentide ees, kes ei saanud samasugust toetust. Seetõttu võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks tuleb tõdeda, et päästmisabi oli muutunud ümberkorraldamisabiks, mis annab tulevikus hoiupangale eelise. Need meetmed võimaldasid hoiupangal saada rahalisi vahendeid ajal, mil ta eelkõige finants- ja majanduskriisist tingituna ei olnud suuteline turul kapitali hankima. See tagab hoiupangale majandusliku eelise ja tugevdab tema positsiooni nii Saksamaa kui ka teiste liikmesriikide konkurentide ees, kes ei saanud samasugust toetust. Seetõttu võivad need meetmed moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (67) | Kapitalisüstide abielemendi suurus on 650 miljonit eurot, mis vastab 3,3 protsendile hoiupanga riskiga kaalutud varadest (2008. aasta lõpu seisuga). |
| --- | --- |

(67)

Kapitalisüstide abielemendi suurus on 650 miljonit eurot, mis vastab 3,3 protsendile hoiupanga riskiga kaalutud varadest (2008. aasta lõpu seisuga).

8.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

8.2.1.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (68) | 4. novembri 2009. aasta algatamisotsuses ei olnud komisjon veel vastu võtnud rekapitaliseerimismeetmete hindamisel kohaldatavat õiguslikku alust käsitlevat otsust. Sel ajal käsutuses olnud info alusel tundusid hoiupanga raskuste peamisteks põhjusteks olevat ammu enne finantskriisi algust tehtud otsused investeerida piirkondlikesse arenduskavadesse. Kuna finantskriis nähtavasti suurendas hoiupanga rahalisi raskusi veelgi, ei välistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamist. Kuna rekapitaliseerimismeetmed võeti finantskriisi haripunktis, on muu hulgas komisjoni kogemusi makseraskustesse sattunud pankadega arvesse võttes võimalik kohaldada ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b. |
| --- | --- |

(68)

4. novembri 2009. aasta algatamisotsuses ei olnud komisjon veel vastu võtnud rekapitaliseerimismeetmete hindamisel kohaldatavat õiguslikku alust käsitlevat otsust. Sel ajal käsutuses olnud info alusel tundusid hoiupanga raskuste peamisteks põhjusteks olevat ammu enne finantskriisi algust tehtud otsused investeerida piirkondlikesse arenduskavadesse. Kuna finantskriis nähtavasti suurendas hoiupanga rahalisi raskusi veelgi, ei välistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaldamist. Kuna rekapitaliseerimismeetmed võeti finantskriisi haripunktis, on muu hulgas komisjoni kogemusi makseraskustesse sattunud pankadega arvesse võttes võimalik kohaldada ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.

| (69) | Kui senistes lahendustes või otsustes võeti arvesse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”), (28) siis oma ümberkorraldamisteatise punktis 49 selgitas komisjon, et kõiki riigiabi juhtumeid, millest on komisjonile teatatud kuni 31. detsembrini 2010 (kaasa arvatud), hinnatakse ümberkorraldamisteatise ning mitte päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel. |
| --- | --- |

(69)

Kui senistes lahendustes või otsustes võeti arvesse ühenduse suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise suunised”), (28) siis oma ümberkorraldamisteatise punktis 49 selgitas komisjon, et kõiki riigiabi juhtumeid, millest on komisjonile teatatud kuni 31. detsembrini 2010 (kaasa arvatud), hinnatakse ümberkorraldamisteatise ning mitte päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.

| (70) | Saksamaa pangandussektori püsivat ebastabiilsust silmas pidades jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa ühe suurima hoiupanga võimalikul likvideerimisel [...] tõttu oleks olnud süsteemsed tagajärjed, mis oleks ohustanud Saksamaa finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(70)

Saksamaa pangandussektori püsivat ebastabiilsust silmas pidades jõuab komisjon järeldusele, et Saksamaa ühe suurima hoiupanga võimalikul likvideerimisel [...] tõttu oleks olnud süsteemsed tagajärjed, mis oleks ohustanud Saksamaa finantsstabiilsust.

| (71) | Seetõttu kohaldatakse hoiupanga rahalise toetamise (mis on vaadeldav finantsstabiilsust säilitava ümberkorraldamisabina) siseturuga kokkusobivuse hindamise õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b. |
| --- | --- |

(71)

Seetõttu kohaldatakse hoiupanga rahalise toetamise (mis on vaadeldav finantsstabiilsust säilitava ümberkorraldamisabina) siseturuga kokkusobivuse hindamise õigusliku alusena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b.

8.2.2.   Ümberkorraldamisabi kokkusobivus siseturuga

| (72) | Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab abi saava ümberkorraldatava finantsasutuse ümberkorraldamiskavast esmalt nähtuma, et ta on võimeline oma pikaajalist elujõulisust taastama. Teiseks tuleb abi anda ainult vajalikus minimaalses ulatuses; lisaks peavad nii abi saav finantsasutus kui ka tema kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. Kolmandaks tuleb ette näha meetmed, et piirata abi saava finantsasutuse turuvõimu kunstlikust toetamisest tingitud konkurentsimoonutusi ja tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Lisaks tuleb läbi mõelda järelevalve ja menetluse tehnilised küsimused. |
| --- | --- |

(72)

Ümberkorraldamisteatise kohaselt peab abi saava ümberkorraldatava finantsasutuse ümberkorraldamiskavast esmalt nähtuma, et ta on võimeline oma pikaajalist elujõulisust taastama. Teiseks tuleb abi anda ainult vajalikus minimaalses ulatuses; lisaks peavad nii abi saav finantsasutus kui ka tema kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses oma vahenditest. Kolmandaks tuleb ette näha meetmed, et piirata abi saava finantsasutuse turuvõimu kunstlikust toetamisest tingitud konkurentsimoonutusi ja tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Lisaks tuleb läbi mõelda järelevalve ja menetluse tehnilised küsimused.

i)   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (73) | Saksamaa esitas ümberkorraldamisteatise punktides 9–11 ettenähtu kohaselt kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab täielikku teavet hoiupanga ärimudeli kohta. Ümberkorraldamiskavas käsitletakse ka hoiupanga finantsraskuste põhjusi. |
| --- | --- |

(73)

Saksamaa esitas ümberkorraldamisteatise punktides 9–11 ettenähtu kohaselt kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorraldamiskava, mis sisaldab täielikku teavet hoiupanga ärimudeli kohta. Ümberkorraldamiskavas käsitletakse ka hoiupanga finantsraskuste põhjusi.

| (74) | Ärimudeliga nähakse traditsioonilise piirkondliku jaehoiupanga puhul ette strateegiline suunamuutus, mille eesmärk on tegelda põhitegevusega. Hoiupank keskendub jaefinantsasutuse tavapärastele teenustele, mida vajavad traditsioonilised kliendisektorid Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, st erakliendid, ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, väiksemad ärikliendid ja institutsioonilised kliendid. Seega koondab hoiupank tähelepanu oma põhikirjakohastele tegevusaladele ja põhipädevusele ning tõmbub tagasi finantsraskusi põhjustanud valdkondadest. Tulevikus loobub hoiupank igasugustest enda nimel tehtavatest kaubandustehingutest, loovutab põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad ning ei investeeri enam SAA- ja ABS-portfellidesse. Komisjoni hinnangu kohaselt on hoiupanga uus ärimudel sidus ja pikaajaliselt jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(74)

Ärimudeliga nähakse traditsioonilise piirkondliku jaehoiupanga puhul ette strateegiline suunamuutus, mille eesmärk on tegelda põhitegevusega. Hoiupank keskendub jaefinantsasutuse tavapärastele teenustele, mida vajavad traditsioonilised kliendisektorid Kölni-Bonni majanduspiirkonnas, st erakliendid, ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, väiksemad ärikliendid ja institutsioonilised kliendid. Seega koondab hoiupank tähelepanu oma põhikirjakohastele tegevusaladele ja põhipädevusele ning tõmbub tagasi finantsraskusi põhjustanud valdkondadest. Tulevikus loobub hoiupank igasugustest enda nimel tehtavatest kaubandustehingutest, loovutab põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjad ning ei investeeri enam SAA- ja ABS-portfellidesse. Komisjoni hinnangu kohaselt on hoiupanga uus ärimudel sidus ja pikaajaliselt jätkusuutlik.

| (75) | Hoiupanga raskused tulenesid peamiselt kolmest tegevusalast: i) piirkondlikud arenduskavad, ii) investeeringud ABS- ja SAA-portfellidesse ning iii) hoiupanga osalus WestLB-s. |
| --- | --- |

(75)

Hoiupanga raskused tulenesid peamiselt kolmest tegevusalast: i) piirkondlikud arenduskavad, ii) investeeringud ABS- ja SAA-portfellidesse ning iii) hoiupanga osalus WestLB-s.

| (76) | Hoiupank hakkas juba 2008. aastal loovutama või likvideerima põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjaid, kes osalesid piirkonna arendustegevuses. Nimetatud äritegevuste täielik lõpetamine on otstarbekas ja vajalik komisjoni osutatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks, kuna loovutamise järgselt on välistatud tütarettevõtjatega seotud edasiste kahjumite või riskide teke. Sellega seoses vabaneb kapital ja suureneb üldine juhtimissuutlikkus, mida on võimalik rakendada hoiupanga põhitegevuse arendamiseks. Loovutamiste tulemusel väheneb hoiupanga bilanss ligikaudu [180–230] miljoni euro võrra ([0–2] %) (29). |
| --- | --- |

(76)

Hoiupank hakkas juba 2008. aastal loovutama või likvideerima põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtjaid, kes osalesid piirkonna arendustegevuses. Nimetatud äritegevuste täielik lõpetamine on otstarbekas ja vajalik komisjoni osutatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks, kuna loovutamise järgselt on välistatud tütarettevõtjatega seotud edasiste kahjumite või riskide teke. Sellega seoses vabaneb kapital ja suureneb üldine juhtimissuutlikkus, mida on võimalik rakendada hoiupanga põhitegevuse arendamiseks. Loovutamiste tulemusel väheneb hoiupanga bilanss ligikaudu [180–230] miljoni euro võrra ([0–2] %) (29).

| (77) | Kuna tütarettevõtjad, kes tuleb loovutada Kölni linnale, tegelevad oma äritehingutes eelkõige kinnisvaraarenduse ja kinnisvarateenuste osutamisega, leiab komisjon, et ei ole otstarbekas ega nõutav rakendada teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (30). Nende tütarettevõtjate arvestuslikku väärtust on viimastel aastatel turuväärtusega kohandamise eesmärgil juba tunduvalt madalamaks korrigeeritud. Seetõttu ei peaks tütarettevõtjate loovutamine hoiupangale suurt kahjumit tekitama. Lisaks on Saksamaal kohustus, et hoiupank müüb tütarettevõtjad sõltumatu eksperdi määratud turuväärtusega, millega tagatakse, et loovutamiseks ei vajata enam täiendavat riigiabi. |
| --- | --- |

(77)

Kuna tütarettevõtjad, kes tuleb loovutada Kölni linnale, tegelevad oma äritehingutes eelkõige kinnisvaraarenduse ja kinnisvarateenuste osutamisega, leiab komisjon, et ei ole otstarbekas ega nõutav rakendada teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (30). Nende tütarettevõtjate arvestuslikku väärtust on viimastel aastatel turuväärtusega kohandamise eesmärgil juba tunduvalt madalamaks korrigeeritud. Seetõttu ei peaks tütarettevõtjate loovutamine hoiupangale suurt kahjumit tekitama. Lisaks on Saksamaal kohustus, et hoiupank müüb tütarettevõtjad sõltumatu eksperdi määratud turuväärtusega, millega tagatakse, et loovutamiseks ei vajata enam täiendavat riigiabi.

| (78) | Hoiupanga teiseks finantsraskuste põhjuseks olid ABS- ja SAA-portfellid. Neid investeeringuid on juba märgatavalt vähendatud ning 2014. aastaks loobub hoiupank nendest portfellidest täielikult. Kuna investeeringud ei vasta enam hoiupanga uuele ärimudelile, on sellest portfellist loobumine vajalik samm hoiupanga uue strateegia elluviimisel. Kuna ABS- ja SAA-portfellides säilinud varade tegelik arvestuslik väärtus vastab kokkuvõttes nende turuväärtusele, siis on portfellide jääkrisk piiratud ning see ei mõjuta hoiupanga elujõulisust. |
| --- | --- |

(78)

Hoiupanga teiseks finantsraskuste põhjuseks olid ABS- ja SAA-portfellid. Neid investeeringuid on juba märgatavalt vähendatud ning 2014. aastaks loobub hoiupank nendest portfellidest täielikult. Kuna investeeringud ei vasta enam hoiupanga uuele ärimudelile, on sellest portfellist loobumine vajalik samm hoiupanga uue strateegia elluviimisel. Kuna ABS- ja SAA-portfellides säilinud varade tegelik arvestuslik väärtus vastab kokkuvõttes nende turuväärtusele, siis on portfellide jääkrisk piiratud ning see ei mõjuta hoiupanga elujõulisust.

| (79) | Lisaks on hoiupanga ülejäänud risk seoses tema [...] miljoni euro suuruse kahju põhjustanud osalusega WestLB-s piiratud ning see on tagatud RSGV investeerimisportfelli varjatud reservidega. Kuna hoiupank hakkab [...] sissemakseid tegema ainult tulevastest puhaskasumitest, ei ohusta see sissemaksekohustus hoiupanga pikaajalist elujõulisust. Lisaks on komisjoni arvates positiivne, et sissemakseid [...] lubatakse teha alles siis, kui riigi kapital on rekapitaliseerimistingimustele vastavalt hüvitatud. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks on hoiupanga ülejäänud risk seoses tema [...] miljoni euro suuruse kahju põhjustanud osalusega WestLB-s piiratud ning see on tagatud RSGV investeerimisportfelli varjatud reservidega. Kuna hoiupank hakkab [...] sissemakseid tegema ainult tulevastest puhaskasumitest, ei ohusta see sissemaksekohustus hoiupanga pikaajalist elujõulisust. Lisaks on komisjoni arvates positiivne, et sissemakseid [...] lubatakse teha alles siis, kui riigi kapital on rekapitaliseerimistingimustele vastavalt hüvitatud.

| (80) | Komisjon märgib, et hoiupanga juhtimise kitsaskohtadega on juba tegeldud sihipäraste parandusmeetmete raames ning nendega tegeldakse ka edaspidi. Pärast 2005. aastal toimunud ettevõtjate Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn ühinemist tehtud aktsionäride struktuurimuudatus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusnõue on tõenduseks sellest, et omanike poliitilisi huve ei eelistata hoiupanga majandushuvidele. Tippjuhtkonna usaldusväärsust on võimalik parandada, tehes seda hoiupanga juhtorganite koosseisu ja liikmete arvu ning otsustamiskorra muudatuste kaudu. Tugevamalt liidetud ühine vastutus ja [väliste ...] ning hoiupanga juhtorganite mittepoliitikutest liikmete suurem osakaal muudavad otsustamisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Need meetmed koos aktsionäride struktuuris tehtavate muudatustega aitavad lahendada hoiupanga raskuste põhjusi, kahandades seega riski, et hoiupank osaleb taas poliitikapõhistes projektides, mis on vastuolus hoiupanga majanduslike huvidega. Tundub ka, et kehtiv hoiupangaseadus tagab piisavalt hoiupanga juhatuse sõltumatuse. Võetud meetmete tõhusust kinnitavad hoiupanga esitatud tõendid selle kohta, et pank ei ole alates 2004. aastast osalenud uutes poliitikapõhistes projektides. Kokkuvõttes on uus ettevõtte üldjuhtimise koodeks kooskõlas võrreldavatel juhtudel saavutatud tulemustega (31). Seetõttu võib hoiupanga ettevõtte üldjuhtimise koodeksisse tehtud ja selles tagatud muudatusi pidada sobivaks ja piisavaks panuseks hoiupanga pikaajalise elujõu taastamisel. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon märgib, et hoiupanga juhtimise kitsaskohtadega on juba tegeldud sihipäraste parandusmeetmete raames ning nendega tegeldakse ka edaspidi. Pärast 2005. aastal toimunud ettevõtjate Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn ühinemist tehtud aktsionäride struktuurimuudatus ja kvalifitseeritud häälteenamusega hääletusnõue on tõenduseks sellest, et omanike poliitilisi huve ei eelistata hoiupanga majandushuvidele. Tippjuhtkonna usaldusväärsust on võimalik parandada, tehes seda hoiupanga juhtorganite koosseisu ja liikmete arvu ning otsustamiskorra muudatuste kaudu. Tugevamalt liidetud ühine vastutus ja [väliste ...] ning hoiupanga juhtorganite mittepoliitikutest liikmete suurem osakaal muudavad otsustamisprotsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Need meetmed koos aktsionäride struktuuris tehtavate muudatustega aitavad lahendada hoiupanga raskuste põhjusi, kahandades seega riski, et hoiupank osaleb taas poliitikapõhistes projektides, mis on vastuolus hoiupanga majanduslike huvidega. Tundub ka, et kehtiv hoiupangaseadus tagab piisavalt hoiupanga juhatuse sõltumatuse. Võetud meetmete tõhusust kinnitavad hoiupanga esitatud tõendid selle kohta, et pank ei ole alates 2004. aastast osalenud uutes poliitikapõhistes projektides. Kokkuvõttes on uus ettevõtte üldjuhtimise koodeks kooskõlas võrreldavatel juhtudel saavutatud tulemustega (31). Seetõttu võib hoiupanga ettevõtte üldjuhtimise koodeksisse tehtud ja selles tagatud muudatusi pidada sobivaks ja piisavaks panuseks hoiupanga pikaajalise elujõu taastamisel.

| (81) | Komisjoni arvates vastab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatise punktide 9 ja 12 kuni 15 tingimustele. Nii näiteks peab kavast nähtuma, kuidas finantsasutus suudab ilma riigiabita võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Peale selle peab finantsasutus majandustegevusega tagama omakapitali piisava tootluse, kandes samaaegselt kõik tavapärase äritegevusega seotud kulud ja täites vastavad seadusega ettenähtud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(81)

Komisjoni arvates vastab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatise punktide 9 ja 12 kuni 15 tingimustele. Nii näiteks peab kavast nähtuma, kuidas finantsasutus suudab ilma riigiabita võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Peale selle peab finantsasutus majandustegevusega tagama omakapitali piisava tootluse, kandes samaaegselt kõik tavapärase äritegevusega seotud kulud ja täites vastavad seadusega ettenähtud kriteeriumid.

| (82) | Hoiupank on esitanud aastateks 2008–2014 finantsprognoosid koos andmetega oma tulude, kulude, väärtuse languste, kasumite ja kapitalipositsioonide kohta. Komisjoni arvates on tavapäraste turutingimuste prognooside aluseks realistlikud makromajanduslikud prognoosid. Hoiupank lähtub sellest, et alates 2010. aastast hakkab ta kasumit saama ja parandab siis kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul pidevalt oma aastatulemusi. Prognooside kohaselt on 2014. aastal oodatav omakapitali tootlus ligikaudu [9–10] %, mis on tavapärastes turutingimustes jaefinantsasutusele sobiv tulemus. Lisaks sellele hakkab hoiupank alates 2013. aastast abimeetmete eest täiel määral hüvitist maksma. Hoiupanga kapitali suhtarvud on endiselt seadusega ettenähtud miinimumnõuetest märgatavalt suuremad; 2014. aastaks kavandatakse esimese taseme omavahendite suhtarvuks [8–9] % (vrd 6,1 protsendiga 2009. aastal). |
| --- | --- |

(82)

Hoiupank on esitanud aastateks 2008–2014 finantsprognoosid koos andmetega oma tulude, kulude, väärtuse languste, kasumite ja kapitalipositsioonide kohta. Komisjoni arvates on tavapäraste turutingimuste prognooside aluseks realistlikud makromajanduslikud prognoosid. Hoiupank lähtub sellest, et alates 2010. aastast hakkab ta kasumit saama ja parandab siis kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul pidevalt oma aastatulemusi. Prognooside kohaselt on 2014. aastal oodatav omakapitali tootlus ligikaudu [9–10] %, mis on tavapärastes turutingimustes jaefinantsasutusele sobiv tulemus. Lisaks sellele hakkab hoiupank alates 2013. aastast abimeetmete eest täiel määral hüvitist maksma. Hoiupanga kapitali suhtarvud on endiselt seadusega ettenähtud miinimumnõuetest märgatavalt suuremad; 2014. aastaks kavandatakse esimese taseme omavahendite suhtarvuks [8–9] % (vrd 6,1 protsendiga 2009. aastal).

| (83) | Lisaks on hoiupank tõestanud oma toimetulekut halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud prognoosid olid asjakohased. Kuna stressitestist nähtus, et hoiupanga tulemused on seadusega ettenähtud kapitali suhtarvudest suuremad, siis järelikult täidab pank ka ümberkorraldamisteatise punkti 13 tingimused. Lisaks selgus tundlikkusanalüüsist, et hoiupank suudaks tulevikus taluda intressimäärade võimalikku märgatavat muutust. |
| --- | --- |

(83)

Lisaks on hoiupank tõestanud oma toimetulekut halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral. Halvenenud turutingimuste stsenaariumi aluseks võetud prognoosid olid asjakohased. Kuna stressitestist nähtus, et hoiupanga tulemused on seadusega ettenähtud kapitali suhtarvudest suuremad, siis järelikult täidab pank ka ümberkorraldamisteatise punkti 13 tingimused. Lisaks selgus tundlikkusanalüüsist, et hoiupank suudaks tulevikus taluda intressimäärade võimalikku märgatavat muutust.

| (84) | Lisaks sellele esitas hoiupank riiklike kapitalisüstide kohta osade kaupa toimuva ennetähtaegse tagasimakse kava. Selline tagasimakse peaks olema võimalik ilma hoiupanga kapitalibaasi kasutamata, sest hoiupanga kapitali suhtarvu kavandatakse 2010. aastaks [6–7] % ja seejärel tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt isegi sellest kõrgemana. Ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral peaks suhtarv seadusega ettenähtud miinimumnõuetest suurem olema. Ennetähtaegseks osade kaupa toimuvaks tagasimakseks ei vaja hoiupank ega ükski teine tehingus osalev ettevõtja täiendavat toetust. Esiteks, arendusühingu olukord ei oleks sellest parem, kui tagatiseta obligatsioonide 1. osa ostuhinnaks kujuneb 150 miljonit eurot, mis üldjoontes vastab rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta kapitaliinstrumendi säilitaks. Teiseks, rahaülekanne toimub kahe avalik-õigusliku asutuse vahel. Kuna esimese taseme omavahenditeks muudetav instrument liigitati juba riigiabiks ja hoiupank hakkab peale selle muutmist maksma sihtasutusele sama kõrget hüvitist, ei kaasne komisjoni arvates muutmisega enam mingisugust täiendavat abi. Viimasena märkigem, et hoiupanga 150 miljoni euro suuruse teise osa tagasiostmine vastab põhijoontes samuti rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta selle instrumendi säilitaks. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks sellele esitas hoiupank riiklike kapitalisüstide kohta osade kaupa toimuva ennetähtaegse tagasimakse kava. Selline tagasimakse peaks olema võimalik ilma hoiupanga kapitalibaasi kasutamata, sest hoiupanga kapitali suhtarvu kavandatakse 2010. aastaks [6–7] % ja seejärel tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt isegi sellest kõrgemana. Ka halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral peaks suhtarv seadusega ettenähtud miinimumnõuetest suurem olema. Ennetähtaegseks osade kaupa toimuvaks tagasimakseks ei vaja hoiupank ega ükski teine tehingus osalev ettevõtja täiendavat toetust. Esiteks, arendusühingu olukord ei oleks sellest parem, kui tagatiseta obligatsioonide 1. osa ostuhinnaks kujuneb 150 miljonit eurot, mis üldjoontes vastab rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta kapitaliinstrumendi säilitaks. Teiseks, rahaülekanne toimub kahe avalik-õigusliku asutuse vahel. Kuna esimese taseme omavahenditeks muudetav instrument liigitati juba riigiabiks ja hoiupank hakkab peale selle muutmist maksma sihtasutusele sama kõrget hüvitist, ei kaasne komisjoni arvates muutmisega enam mingisugust täiendavat abi. Viimasena märkigem, et hoiupanga 150 miljoni euro suuruse teise osa tagasiostmine vastab põhijoontes samuti rahavoole, mille arendusühing saaks, kui ta selle instrumendi säilitaks.

| (85) | Seega jõuab komisjon otsusele, et hoiupanga esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamist käsitlevatele kriteeriumidele, olles seega leidnud lahenduse konkurentsiprobleemidele, millele komisjon algatamisotsuses osutas. |
| --- | --- |

(85)

Seega jõuab komisjon otsusele, et hoiupanga esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatises esitatud pikaajalise elujõulisuse taastamist käsitlevatele kriteeriumidele, olles seega leidnud lahenduse konkurentsiprobleemidele, millele komisjon algatamisotsuses osutas.

ii)   Omapanus/kulude jaotus

| (86) | Ümberkorraldamisteatise kohaselt peaksid finantsasutused ja nende kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses omavahenditest, millega tagatakse, et abi piirdub ainult vajaliku miinimumiga. Näiteks võib see hõlmata ka finantsasutuse vara müüki. Samuti peaksid kapitali omanikud võimalust mööda finantsasutuse kahjusid ennetama. Hoiupanga võetud kohustustega tagatakse omavahendite kasutamine, samuti see, et hoiupanga hübriidkapitali haldavad erainvestorid annavad ümberkorraldamisse oma panuse. |
| --- | --- |

(86)

Ümberkorraldamisteatise kohaselt peaksid finantsasutused ja nende kapitali omanikud katma ümberkorraldamiskulud võimalikult suures ulatuses omavahenditest, millega tagatakse, et abi piirdub ainult vajaliku miinimumiga. Näiteks võib see hõlmata ka finantsasutuse vara müüki. Samuti peaksid kapitali omanikud võimalust mööda finantsasutuse kahjusid ennetama. Hoiupanga võetud kohustustega tagatakse omavahendite kasutamine, samuti see, et hoiupanga hübriidkapitali haldavad erainvestorid annavad ümberkorraldamisse oma panuse.

| (87) | Ümberkorraldamiskava kohaselt ei saa abi ületada elujõulisuse taastamisega seotud kulusid. Osutatud abiga tuleb tagada, et hoiupangal oleksid tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral vajalikud kapitalipuhvrid ja et halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral oleksid täidetud seadusega ettenähtud omakapitali nõuded. |
| --- | --- |

(87)

Ümberkorraldamiskava kohaselt ei saa abi ületada elujõulisuse taastamisega seotud kulusid. Osutatud abiga tuleb tagada, et hoiupangal oleksid tavapäraste turutingimuste stsenaariumi korral vajalikud kapitalipuhvrid ja et halvenenud turutingimuste stsenaariumi korral oleksid täidetud seadusega ettenähtud omakapitali nõuded.

| (88) | Tuleb tagada, et hoiupank võtab meetmeid kulude vähendamiseks ja selle kaudu tekkivad sisevahendid lisab pank ümberkorraldamiskulude katteks. Nende meetmete abil vähenevad aastas tehtavad kulutused ümberkorralduste ajavahemiku lõpuks [25–35] miljoni euro võrra (ligikaudu [5–8] % 2009. aasta kogukuludest). |
| --- | --- |

(88)

Tuleb tagada, et hoiupank võtab meetmeid kulude vähendamiseks ja selle kaudu tekkivad sisevahendid lisab pank ümberkorraldamiskulude katteks. Nende meetmete abil vähenevad aastas tehtavad kulutused ümberkorralduste ajavahemiku lõpuks [25–35] miljoni euro võrra (ligikaudu [5–8] % 2009. aasta kogukuludest).

| (89) | Lisaks sellele saadakse põhitegevusega mitteseotud tulusate tütarettevõtjate loovutamisest sissetulekut, mida võib kasutada ümberkorraldamise finantseerimiseks. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks sellele saadakse põhitegevusega mitteseotud tulusate tütarettevõtjate loovutamisest sissetulekut, mida võib kasutada ümberkorraldamise finantseerimiseks.

| (90) | Hoiupank võib hübriidinstrumentide kupongide teenindamise katkestada või edasi lükata, kui see on mõnel aastal kasulik. Kuid ka hübriidinstrumentide omanikud püüavad hoiupanga kahjusid ära hoida, kuna hoiupanga kahjudes osalemisest tulenevalt vähendatakse hübriidkapitali nimiväärtust või lõpetatakse kupongimaksed. Komisjoni arvates tuleb hübriidkapitali erainvestoritelt nõuda võimalikult suurt kulude hüvitust, sellega täidetakse ümberkorraldamisteatise nõuded, mis käsitlevad erainvestorite panust ümberkorraldamises. |
| --- | --- |

(90)

Hoiupank võib hübriidinstrumentide kupongide teenindamise katkestada või edasi lükata, kui see on mõnel aastal kasulik. Kuid ka hübriidinstrumentide omanikud püüavad hoiupanga kahjusid ära hoida, kuna hoiupanga kahjudes osalemisest tulenevalt vähendatakse hübriidkapitali nimiväärtust või lõpetatakse kupongimaksed. Komisjoni arvates tuleb hübriidkapitali erainvestoritelt nõuda võimalikult suurt kulude hüvitust, sellega täidetakse ümberkorraldamisteatise nõuded, mis käsitlevad erainvestorite panust ümberkorraldamises.

| (91) | Ümberkorraldamisteatise punkti 24 kohaselt võib asjakohane kulude jagamine toimuda ka riigitoetuse sobiva hüvitamise teel. Komisjoni arvates on rekapitaliseerimismeetmete raames kindlaksmääratud hüvitis koos muude eelnevalt kirjeldatud kulude jagamise meetmetega küllaldane. Oodatavad kasumid asetavad hoiupanga olukorda, kus riigi eraldatud kapital tuleb vastavalt rekapitaliseerimisel kehtivatele määrustele hüvitada ja määratud kupongid tuleb teenindada, nimelt alates 2011. aastast tagatiseta obligatsioonide ning alates 2013. aastast passiivse osaluse eest pärast instrumentide nominaalkapitali täiendamist. Riigilt saadud tagatiseta obligatsioonide intressid kumuleeruvad [2–6] aasta jooksul ning kahjumi katmisest vähenenud mõlema rekapitaliseerimisinstrumendi kapitali suurendatakse. Finantsprognooside tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt saab riik tagatiseta obligatsioonide eest maksmata intressid ja mõlema instrumendi vähendatud nimisumma hiljem jälle tagasi. |
| --- | --- |

(91)

Ümberkorraldamisteatise punkti 24 kohaselt võib asjakohane kulude jagamine toimuda ka riigitoetuse sobiva hüvitamise teel. Komisjoni arvates on rekapitaliseerimismeetmete raames kindlaksmääratud hüvitis koos muude eelnevalt kirjeldatud kulude jagamise meetmetega küllaldane. Oodatavad kasumid asetavad hoiupanga olukorda, kus riigi eraldatud kapital tuleb vastavalt rekapitaliseerimisel kehtivatele määrustele hüvitada ja määratud kupongid tuleb teenindada, nimelt alates 2011. aastast tagatiseta obligatsioonide ning alates 2013. aastast passiivse osaluse eest pärast instrumentide nominaalkapitali täiendamist. Riigilt saadud tagatiseta obligatsioonide intressid kumuleeruvad [2–6] aasta jooksul ning kahjumi katmisest vähenenud mõlema rekapitaliseerimisinstrumendi kapitali suurendatakse. Finantsprognooside tavapäraste turutingimuste stsenaariumi kohaselt saab riik tagatiseta obligatsioonide eest maksmata intressid ja mõlema instrumendi vähendatud nimisumma hiljem jälle tagasi.

| (92) | Seetõttu ollakse arvamusel, et Saksamaa esitatud ümberkorraldamiskava näeb ümberkorraldamiseks ette piisava omapanuse ning seega on algatamisotsuses tõstatatud konkurentsiprobleemidega seotud kahtlused kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(92)

Seetõttu ollakse arvamusel, et Saksamaa esitatud ümberkorraldamiskava näeb ümberkorraldamiseks ette piisava omapanuse ning seega on algatamisotsuses tõstatatud konkurentsiprobleemidega seotud kahtlused kõrvaldatud.

iii)   Meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks

| (93) | Ümberkorraldamiskavas peavad ümberkorraldamisteatise kohaselt sisalduma konkurentsimoonutuste piiramise ja konkurentsivõimelise finantssektori tagamise meetmed. Lisaks sellele peab kava käsitlema moraalse ohu probleemi ja tagama, et riigiabi ei kasutataks konkurentsivastase käitumise finantseerimiseks. |
| --- | --- |

(93)

Ümberkorraldamiskavas peavad ümberkorraldamisteatise kohaselt sisalduma konkurentsimoonutuste piiramise ja konkurentsivõimelise finantssektori tagamise meetmed. Lisaks sellele peab kava käsitlema moraalse ohu probleemi ja tagama, et riigiabi ei kasutataks konkurentsivastase käitumise finantseerimiseks.

| (94) | Meetmepaketis on moraalse ohu probleem leidnud piisavalt tähelepanu. Hoiupank on kohustunud arvukalt loovutama põhitegevusega mitteseotud tulusaid ettevõtjaid. Siia kuuluvad osalused järgmistes suurtes hoiupanga [...]: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja Neue Leben Pensionsverwaltung AG. |
| --- | --- |

(94)

Meetmepaketis on moraalse ohu probleem leidnud piisavalt tähelepanu. Hoiupank on kohustunud arvukalt loovutama põhitegevusega mitteseotud tulusaid ettevõtjaid. Siia kuuluvad osalused järgmistes suurtes hoiupanga [...]: [...], [...], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja Neue Leben Pensionsverwaltung AG.

| (95) | Saksamaa esitas kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustus nimetama ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes peab tagama kohustuste tähtaegse täitmise. Ettenähtud ajakava eiramisel nimetatakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. |
| --- | --- |

(95)

Saksamaa esitas kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustus nimetama ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes peab tagama kohustuste tähtaegse täitmise. Ettenähtud ajakava eiramisel nimetatakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik.

| (96) | Hoiupanga ümberkorraldamise raames tuleb tema esindatust teatavates kliendisektorites vähendada. Kavandatud meetmete kaudu omandavad konkurendid juurdepääsu mõnedele hoiupanga suurtele äriklientidele ja institutsioonilistele klientidele. Kuna tegemist on peamiselt suurettevõtjatega, kellel üldiselt on olemas juurdepääs kapitaliturgudele, peab komisjon meetme negatiivset mõju reaalmajandusele ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(96)

Hoiupanga ümberkorraldamise raames tuleb tema esindatust teatavates kliendisektorites vähendada. Kavandatud meetmete kaudu omandavad konkurendid juurdepääsu mõnedele hoiupanga suurtele äriklientidele ja institutsioonilistele klientidele. Kuna tegemist on peamiselt suurettevõtjatega, kellel üldiselt on olemas juurdepääs kapitaliturgudele, peab komisjon meetme negatiivset mõju reaalmajandusele ebaoluliseks.

| (97) | Edaspidi vähendab hoiupank ümberkorraldamismeetmete käigus konkreetselt oma bilansisummat riskiga kaalutud põhivarast [15–20] protsendi võrra ([15–20] % bilansisummast) ning [10–15] protsendi võrra edaspidist kasvu arvestades (5 % bilansisummast). Selline vähendamine tuleb saavutada peamiselt SAA- ja ABS-investeeringutest väljumisega, enda nimel kauplemise lõpetamisega ([6–8] % riskiga kaalutud põhivarast, [6–8] % bilansist) ning suurkrediitide kärpimise ja institutsiooniliste klientide krediidiliinide vähendamisega ([5–7] % riskiga kaalutud põhivarast, [5–7] % bilansist). |
| --- | --- |

(97)

Edaspidi vähendab hoiupank ümberkorraldamismeetmete käigus konkreetselt oma bilansisummat riskiga kaalutud põhivarast [15–20] protsendi võrra ([15–20] % bilansisummast) ning [10–15] protsendi võrra edaspidist kasvu arvestades (5 % bilansisummast). Selline vähendamine tuleb saavutada peamiselt SAA- ja ABS-investeeringutest väljumisega, enda nimel kauplemise lõpetamisega ([6–8] % riskiga kaalutud põhivarast, [6–8] % bilansist) ning suurkrediitide kärpimise ja institutsiooniliste klientide krediidiliinide vähendamisega ([5–7] % riskiga kaalutud põhivarast, [5–7] % bilansist).

| (98) | Kõnealuseid meetmeid võib hinnata piisavaks, kui võtta arvesse hoiupangale antud riigiabi mahtu (3,3 % riskiga kaalutud põhivarast) ning pidades silmas hoiupanga suuruse ja äritegevuse ulatuse vähendamist. Hoiupanga tegevus piirdub nüüd ainult Kölni-Bonni majanduspiirkonnaga, kus talle kuulub oluline ([18–23] – [30–35] % olenevalt tootest), kuid mitte valitsev turuosa. Oma põhitegevuse sektorites ei ole hoiupank enam madalaima hinna pakkujaks. Täiendavad meetmed eesmärgiga vähendada veelgi hoiupanga turuosa tema eraklientidega seotud tegevusvaldkonnas, ei ole alljärgnevalt nimetatud põhjustel enam otstarbekad. Hoiupanga raskuste põhjuseks ei olnud tema põhitegevus. Lisaks tõendas Saksamaa piisavalt, et selliste täiendavate meetmete võtmine oleks raske ning seotud põhjendamatult suurte kuludega; see mõjutaks negatiivselt hoiupanga aluseks olevat kasumlikkust ning ohustaks tema pikaajalist elujõulisust. Edaspidi avaldaksid sellised meetmed hoiupanga tegevuse põhivaldkondadele, keskmise suurusega ettevõtjate ja eraklientide sektorile, mis ei olnud hoiupanga raskuste põhjustajaks, negatiivset mõju. Nende kliendigruppide alternatiivsete rahastamisvõimaluste vähesust ja oma varasemaid reaalmajandusele laenude andmise säilitamiseks tehtud otsuseid arvestades leiab komisjon, et hoiupanga äritegevuse lisapiirangud mõjutaksid tema tegevuse põhivaldkonda ning kahjustaksid nii hoiupanka kui ka tema teenindatavaid turge. |
| --- | --- |

(98)

Kõnealuseid meetmeid võib hinnata piisavaks, kui võtta arvesse hoiupangale antud riigiabi mahtu (3,3 % riskiga kaalutud põhivarast) ning pidades silmas hoiupanga suuruse ja äritegevuse ulatuse vähendamist. Hoiupanga tegevus piirdub nüüd ainult Kölni-Bonni majanduspiirkonnaga, kus talle kuulub oluline ([18–23] – [30–35] % olenevalt tootest), kuid mitte valitsev turuosa. Oma põhitegevuse sektorites ei ole hoiupank enam madalaima hinna pakkujaks. Täiendavad meetmed eesmärgiga vähendada veelgi hoiupanga turuosa tema eraklientidega seotud tegevusvaldkonnas, ei ole alljärgnevalt nimetatud põhjustel enam otstarbekad. Hoiupanga raskuste põhjuseks ei olnud tema põhitegevus. Lisaks tõendas Saksamaa piisavalt, et selliste täiendavate meetmete võtmine oleks raske ning seotud põhjendamatult suurte kuludega; see mõjutaks negatiivselt hoiupanga aluseks olevat kasumlikkust ning ohustaks tema pikaajalist elujõulisust. Edaspidi avaldaksid sellised meetmed hoiupanga tegevuse põhivaldkondadele, keskmise suurusega ettevõtjate ja eraklientide sektorile, mis ei olnud hoiupanga raskuste põhjustajaks, negatiivset mõju. Nende kliendigruppide alternatiivsete rahastamisvõimaluste vähesust ja oma varasemaid reaalmajandusele laenude andmise säilitamiseks tehtud otsuseid arvestades leiab komisjon, et hoiupanga äritegevuse lisapiirangud mõjutaksid tema tegevuse põhivaldkonda ning kahjustaksid nii hoiupanka kui ka tema teenindatavaid turge.

| (99) | Komisjon võtab teadmiseks ka hoiupanga ja Saksamaa esitatud lubadused. Need lubadused hõlmavad hinnadikteerimise keeldu ning keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil, st hoiupank ei saa rakendada riigiabi konkurentsivastase turukäitumise rahastamiseks. Kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 40 tagab omandamise keeld, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon võtab teadmiseks ka hoiupanga ja Saksamaa esitatud lubadused. Need lubadused hõlmavad hinnadikteerimise keeldu ning keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil, st hoiupank ei saa rakendada riigiabi konkurentsivastase turukäitumise rahastamiseks. Kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 40 tagab omandamise keeld, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks.

| (100) | Sellest tuleb järeldada, et hoiupanga esitatud meetmete liik ja ulatus on sobiv ja piisav võimalike konkurentsimoonutustega toimetulekuks. Seega täidab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatises sisalduvaid ja elujõulisust, kulude jagamist ning konkurentsimoonutuste leevendamise meetmeid käsitlevaid eeskirju ning kõrvaldab algatamisotsuses esitatud kahtlused. |
| --- | --- |

(100)

Sellest tuleb järeldada, et hoiupanga esitatud meetmete liik ja ulatus on sobiv ja piisav võimalike konkurentsimoonutustega toimetulekuks. Seega täidab hoiupanga ümberkorraldamiskava ümberkorraldamisteatises sisalduvaid ja elujõulisust, kulude jagamist ning konkurentsimoonutuste leevendamise meetmeid käsitlevaid eeskirju ning kõrvaldab algatamisotsuses esitatud kahtlused.

8.2.3   Järelevalve

| (101) | Vastavalt ümberkorraldamisteatise jaotisele 5 tuleb korrapäraselt esitada aruandeid, mille põhjal komisjon kontrollib ümberkorraldamiskava plaanipärast rakendamist. Saksamaa nimetas ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab järelevalve aruande iga kuue kuu järel. Esimese aruande tähtaeg on veebruaris 2011. Komisjoni arvates on sellega tagatud ümberkorraldamiskava elluviimise reeglipärane järelevalve. |
| --- | --- |

(101)

Vastavalt ümberkorraldamisteatise jaotisele 5 tuleb korrapäraselt esitada aruandeid, mille põhjal komisjon kontrollib ümberkorraldamiskava plaanipärast rakendamist. Saksamaa nimetas ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab järelevalve aruande iga kuue kuu järel. Esimese aruande tähtaeg on veebruaris 2011. Komisjoni arvates on sellega tagatud ümberkorraldamiskava elluviimise reeglipärane järelevalve.

| (102) | Käesoleva otsuse jaotises 4 kirjeldatud ümberkorraldamiskava on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. |
| --- | --- |

(102)

Käesoleva otsuse jaotises 4 kirjeldatud ümberkorraldamiskava on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b.

9.   JÄRELDUS

| (103) | Ümberkorraldamismeetmed sobivad hoiupanga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on piisavad kulude jagamise seisukohast ning tasakaalustavad asjaoludele vastavalt ja proportsionaalselt riigiabi meetmetest tulenevaid konkurentsi moonutavaid mõjusid. Seetõttu vastab esitatud ümberkorraldamiskava komisjoni arvates ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ja ümberkorraldamismeetmeid võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt võib kapitalisüstid kooskõlas ümberkorraldamiskavaga heaks kiita, |
| --- | --- |

(103)

Ümberkorraldamismeetmed sobivad hoiupanga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, on piisavad kulude jagamise seisukohast ning tasakaalustavad asjaoludele vastavalt ja proportsionaalselt riigiabi meetmetest tulenevaid konkurentsi moonutavaid mõjusid. Seetõttu vastab esitatud ümberkorraldamiskava komisjoni arvates ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ja ümberkorraldamismeetmeid võib pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellest tulenevalt võib kapitalisüstid kooskõlas ümberkorraldamiskavaga heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale Sparkasse KölnBonn tema avalik-õiguslike aktsionäride poolt antud ümberkorraldamisabi on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Abi on siseturuga kokkusobiv eeldusel, et ümberkorraldamiskava viiakse ellu ja seejuures täidetakse lisades I, II ja III sätestatud kohustused.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 29. september 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse juhtumit C 32/09 (ex NN 50/09), ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamine (ELT C 2, 6.1.2010, lk 13).

1

ettevõtja Sparkasse KölnBonn ümberkorraldamine

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Teave sisaldab ärisaladust.

3

(4)  Ettevõtja Sparkasse KölnBonn osakaal Saksamaa pangandussektoris tervikuna on tähtsusetu.

4

(5)  2009. aasta septembri lõpus kuulus 64 % ABS-portfellide mahust Saksamaale ning teistele Euroopa maadele, USA nõuete osakaal hõlmas 17 %.

5

(6)  Residential mortgage-backed securities: elamukinnisvaraga seotud hüpoteeklaenudega tagatud väärtpaberid.

6

Residential mortgage-backed securities

(7)  Collateral debt obligation: hajutatud tagatisega võlaobligatsioonid (äriühingute- ja/või tarbijalaenu puhul).

7

Collateral debt obligation

(8)  Commercial mortgage-backed securities: ärikinnisvaraga seotud hüpoteeklaenudega tagatud väärtpaberid.

8

Commercial mortgage-backed securities

(9)  Asset-backed securities: varaga tagatud väärtpaberid.

9

Asset-backed securities

(10)  Collateralized loan obligation: laenuportfelliga tagatud obligatsioonid.

10

Collateralized loan obligation

(11)  Real estate investment trusts: kinnisvara investeerimisfondid.

11

Real estate investment trusts

(12)  2008. aastal tehti ABS-portfellidest mahaarvamisi 104,5 miljoni euro väärtuses.

12

(13)  Arvesse on võetud on kõrgemaid hindu ja palgatõusu.

13

(14)  Üheks hoiupanga KölnBonn raskuste peapõhjuseks olid tema osalused projektides/tütarettevõtjates, mis/kes ei olnud seotud põhitegevusega. Sealt tulenes suur kahjumiosa. Pank osales uute ettevõtete Kölni ületuleku soodustamiseks tööstus- ja bürookinnisvara arendamises ning üüritagatiste andmises kinnisvaraarenduse edendamiseks. Pank peab praegu uuesti läbirääkimisi garantiide ja üürilepingute üle, eesmärgiga need kokkulepped lõpetada ning võimaluse korral kolmandatele isikutele võõrandada.

14

(15)  Andmed käsitlevad eranditult ettevõtjat Sparkasse KölnBonn.

15

(16)  Esimese taseme omavahendite suhtarv ettevõtja Sparkasse Köln Bonn puhul; sulgudes olevad arvud käsitlevad kontserni; CIR: kulude ja tulude suhe (cost income ratio); VZÄ: taandatuna täistööajale (täisajaga töötajad).

16

(17)  Andmed käsitlevad eranditult ettevõtjat Sparkasse KölnBonn.

17

(18)  Esimese taseme omavahendite suhtarv ettevõtja Sparkasse KölnBonn puhul; sulgudes olevad arvud käsitlevad kontserni; CIR: kulude ja tulude suhe (cost income ratio); VZÄ: taandatuna täistööajale (täisajaga töötajad).

18

(19)  Vt http://www.wlsgv.de/download/spkg28112008.pdf, kus on esitatud kehtiv 29. novembri 2008. aasta versioon.

19

(20)  Juhatusse kuulus 2010. aastal vaid viis liiget (võrreldes 2005. aasta üheksa liikmega); haldusnõukogus oli 18 liiget (varem 27 liiget).

20

(21)  Selles kontekstis tähendab „sõltumatu”, et haldusnõukogu liige ei kuulu linnavolikokku, kes selle liikme ametisse nimetas.

21

(22)  Saksamaa pakub lahenduseks nn optsioonitunnistuse klauslit, mis kehtiks algse instrumendi kumuleerimise ajaga võrdsel ajavahemikul. Seejuures maksaks sihtasutus arendusühingule ostuhinna, mis lähtub instrumendi arvestuslikust väärtusest (nominaalväärtuse ja kahjumis osalemise vahe). Vastavalt optsioonitunnistuse klauslile saaks arendusühing seejärel sihtasutuselt kompensatsiooni, mille suurus oleks võrdne sissetulekute suurusega, mida ta oleks saanud instrumendi mittemüümisel kuni loovutamise hetkeni. Ettevõtja Sparkasse KölnBonn saab sihtasutuselt samalaadseid makseid (intressimaksed loovutatud kapitali pealt), kuna sel ajal, kui see instrument oli arendusühingu omanduses, oleks arendusühingule makstud kupongimakseid väärtusest mahaarvamisega kuni 25 %. Saksamaa hinnangul on selline vähendamine sobiv instrument sihtasutusele intressi- või refinantseerimisvajaduse riski ülevõtmise hüvitamiseks ja selle eelise arvestamiseks, mida arendusühing saab seetõttu, et saab oma kapitali lepingus ettenähtust varem. Näide: kui arendusühing müüb 2011. aastal sihtasutusele instrumendi, mille nominaalväärtus on 150 eurot, kuid 25 miljoni euro suuruse kahju võrra vähenenud, saaks ta esialgu 125 miljonit eurot. Kui ettevõtja Sparkasse KölnBonn saab 2012. aastal kasumit ja on järelikult kohustatud instrumendi kapitali uuesti täiendama (juhul kui arendusühing selle instrumendi säilitab), siis maksab sihtasutus vastava täiendamissumma arendusühingule. Kui 2012. aastal saadud kasumist piisab ajavahemikul 2009–2011 maksmata jäänud kupongimaksete väljamaksmiseks, siis peaks sihtasutus arendusühingule samuti maksma võrreldava summa.

22

(23)  Ettevõtja Sparkasse KölnBonn on lepinguliste sätete põhjal, mis käsitlevad tema vahetut osalust nendes ettevõtetes, kohustatud müüma oma osaluse RSGV-s ja teistes hoiupanga sektori liikmetes.

23

(24)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 87 ja 88 saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Kõnealused artiklite paarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

24

(25)  Erandi moodustavad kontsernisisesed emissioonid ja juhtumid, mille puhul instrumendid omandas riik.

25

(26)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

26

(27)  Vt komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus, mis käsitleb juhtumit NN 25/08, WestLB riskikaitse, punkt 29; komisjoni 1. oktoobri 2008. aasta otsus, mis käsitleb juhtumit C 43/08, WestLB riskikaitse (ELT C 322, 17.12.2008, lk 16) ja komisjoni 12. mai 2009. aasta otsus, mis käsitleb juhtumit C 43/08, WestLB riskikaitse. Käsilolevas WestLB riskikaitset käsitlevas kohtumenetluses ei vaidlustanud Saksamaa komisjoni hinnangut, mille kohaselt avalik-õiguslike hoiupankade ühenduste RSGV ja WLSGV antud toetus on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

27

WestLB riskikaitse

WestLB riskikaitse

WestLB riskikaitse

(28)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2. Sõnaselge viide leidub komisjoni teatise (mis käsitleb riigiabi eeskirjade kohaldamist meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (pangandusteatis)) punktis 42.

28

(29)  Võõrandamistest tulenev arvutuslik kaotus kajastab vaid äriühingute arvestuslikku väärtust.

29

(30)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

30

(31)  Komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus, mis käsitleb juhtumit C 17/09, ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamine (ELT L 188, 21.7.2010, lk 1).

31

ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamine

---

LISA

| Euroopa Komisjon – finantskriisi töörühm |
| --- |
| Konkurentsi peadirektoraat |
| Rue Joseph II / Jozef II-straat 70 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| Belgium |

Euroopa Komisjon – finantskriisi töörühm

Konkurentsi peadirektoraat

Rue Joseph II / Jozef II-straat 70

1000 Bruxelles/Brussel

Belgium

Juhtum C 32/09 – ettevõtja Sparkasse KölnBonn

KOHUSTUSED KOMISJONI VASTU

Saksamaa võtab muudetud nõukogu määruse (EÜ) nr 659/99 (1) artikli 7 lõike 3 alusel ettevõtja Sparkasse KölnBonn (edaspidi ka „hoiupank”) suhtes järgmised kohustused, mis tagavad, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) saab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel tehtud otsuses märkida, et hoiupanga rekapitaliseerimine on siseturuga kokkusobiv.

Nimetatud kohustused jõustuvad otsuse vastuvõtmise päeval.

Seda teksti tuleb tõlgendada ELi õiguse üldises raamistikus ning viidates määrusele (EÜ) nr 659/99, samuti arvestades otsust, mille juurde on lisatud kohustused.

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

I LISA

Jaotis A –   kohustused

1.   Ettevõtte üldjuhtimine: Saksamaa valitsus ja hoiupank tagavad, et hoiupank teeb oma ettevõtte üldjuhtimise koodeksis järgmised kohandused:

| a) | direktorite nõukogu välisliikmete arvu suurendatakse 1. jaanuariks 2011 senisest kahest liikmest neljani. Direktorite nõukogu liikmete koguarv on pärast vähendamist maksimaalselt 18; |
| --- | --- |

a)

direktorite nõukogu välisliikmete arvu suurendatakse 1. jaanuariks 2011 senisest kahest liikmest neljani. Direktorite nõukogu liikmete koguarv on pärast vähendamist maksimaalselt 18;

| b) | hoiupanga direktorite nõukogu moodustab edaspidi ainult järgnevalt nimetatud komisjonid, mille liikmete arvu vähendatakse hiljemalt 1. jaanuariks 2011 etteantud suuruseni:






  — | bilansikontrollikomisjon (7 liiget); |
| --- | --- | --- |

b)

hoiupanga direktorite nõukogu moodustab edaspidi ainult järgnevalt nimetatud komisjonid, mille liikmete arvu vähendatakse hiljemalt 1. jaanuariks 2011 etteantud suuruseni:

—

bilansikontrollikomisjon (7 liiget);

| — | riskikomisjon (6 liiget); |
| --- | --- |

—

riskikomisjon (6 liiget);

| — | peakomisjon (3 liiget); |
| --- | --- |

—

peakomisjon (3 liiget);

| c) | strateegiakomisjon likvideeritakse hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja osaluskomisjon 31. detsembriks 2011; |
| --- | --- |

c)

strateegiakomisjon likvideeritakse hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja osaluskomisjon 31. detsembriks 2011;

| d) | kõik direktorite nõukogu liikmed peavad täitma Saksamaa krediidiasutuste seaduse § 36 lõike 3 esimeses lauses sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

d)

kõik direktorite nõukogu liikmed peavad täitma Saksamaa krediidiasutuste seaduse § 36 lõike 3 esimeses lauses sätestatud nõudeid;

| e) | hoiupanga juhatus tugevdab 1. jaanuariks 2011 investeerimisotsuste suuniseid järgnevalt: investeerimisotsuseid võib vastu võtta juhatuse tasemel nüüdsest ainult ühehäälselt ning investeeringuid nominaalmahuga alates [2–5] miljonist eurost tehakse pärast eelnevalt tehtud üksikasjalikku analüüsi, millesse on vajaduse korral kaasatud majandusekspert. |
| --- | --- |

e)

hoiupanga juhatus tugevdab 1. jaanuariks 2011 investeerimisotsuste suuniseid järgnevalt: investeerimisotsuseid võib vastu võtta juhatuse tasemel nüüdsest ainult ühehäälselt ning investeeringuid nominaalmahuga alates [2–5] miljonist eurost tehakse pärast eelnevalt tehtud üksikasjalikku analüüsi, millesse on vajaduse korral kaasatud majandusekspert.

2.   Omavahenditega kauplemine: hoiupank lõpetab omavahenditega kauplemise. See tähendab, et hoiupanga osaks on ainult tavapärane majandustegevus, mis on vajalik kas

| a) | klientide ostu- või müügilepingute vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või |
| --- | --- |

a)

klientide ostu- või müügilepingute vastuvõtmiseks, edastamiseks ja täitmiseks või

| b) | hoiupanga likviidsuse juhtimiseks või riskijärelevalveks. |
| --- | --- |

b)

hoiupanga likviidsuse juhtimiseks või riskijärelevalveks.

Hoiupank ei loo mingil juhul ise juurde uusi positsioone, välja arvatud juhul, kui ta näiteks ei täida teatud klienditellimusi üheaegselt. Sellised positsioonid, samuti likviidsuse juhtimise või riskijärelevalve positsioonid on lubatud vaid siis, kui need ei kahjusta finantsasutuse jätkusuutlikkust ja/või likviidsust. Seetõttu piirab hoiupank oma kauplemisportfelli tururiski [3–5] miljoni euroni (riskiväärtus, kui usaldusnivoo on 99 %).

3.   Majanduse finantseerimine: hoiupank arvestab laenude andmise ja kapitalimahutuste puhul ettevõtjate, eriti keskmise suurusega ettevõtjate laenuvajadust, pakkudes seadusega kooskõlas olevaid ja panganduses tunnustatud turutingimusi.

4.   Kassalaenude ja suure riskikontsentratsiooniga laenude likvideerimine

Ümberkujundamise raames likvideerib hoiupank järk-järgult ärikliendisektori suurkohustused. Eesmärk on sellistest suurkohustustest tulenevate riskide kõrvaldamine. Riskid kõrvaldatakse muu hulgas krediidiliinide vähendamise ja täiendavate tagatiste võtmise teel või tehes krediidiriskiga tehingud koostöös teiste finantsasutustega.

2013. aasta lõpuks vähendatakse suure riskikontsentratsiooniga laenude osa [0,9–1,1] miljardi euro võrra. 2010. aasta lõpuks saavutatakse juba vähendamine ligikaudu [400–550] miljoni euro võrra. 2013. aasta lõpuks vähenevad piirkonnaüleste institutsiooniliste klientide kassalaenud [0,8–0,9] miljardi euro võrra.

5.   Madalaima hinna pakkumise keeld: hoiupank ei paku ilma komisjoni eelneva nõusolekuta kuni 31. detsembrini 2014 [...] hoiuste turgudel ja pikaajalise elamuehituse finantseerimises [...] soodsamaid hindu kui pakub suurima turuosaga (1) kümne olulisema konkurendi hulka kuuluv parimate hindadega konkurent asjakohasel turul.

6.   Olles märganud, et tema pakutud hinnad on soodsamad kui parimate hindadega konkurendil, peab hoiupank viivitamatult oma hindu kohandama.

7.   Dividendide maksmise ja kupongimaksete keeld: Saksamaa kinnitab, et hoiupank ega hoiupanga ettevõtja ei kasuta kupongimaksete ja omavahendite ostuoptsioonide alal

| a) | omavahendite instrumentide eest kupongimaksete tegemiseks kapitali ega hoiupanga reserve, välja arvatud a) vastava õigusliku kohustuse korral või b) kui hoiupanga regulaarne tulu katab vastava kupongimakse. Kahtluste korral, kas kohustuse suhtes kehtib juriidiline kohustus või piisab selleks regulaarsest tulust, võtab hoiupank kavandatava kupongimakse jaoks komisjoni nõusoleku; |
| --- | --- |

a)

omavahendite instrumentide eest kupongimaksete tegemiseks kapitali ega hoiupanga reserve, välja arvatud a) vastava õigusliku kohustuse korral või b) kui hoiupanga regulaarne tulu katab vastava kupongimakse. Kahtluste korral, kas kohustuse suhtes kehtib juriidiline kohustus või piisab selleks regulaarsest tulust, võtab hoiupank kavandatava kupongimakse jaoks komisjoni nõusoleku;

| b) | ükski hoiupanga ettevõtja ei kasuta nende hübriidinstrumentide jaoks ostuoptsioone, kui see vähendaks hoiupanga kogu omakapitali. |
| --- | --- |

b)

ükski hoiupanga ettevõtja ei kasuta nende hübriidinstrumentide jaoks ostuoptsioone, kui see vähendaks hoiupanga kogu omakapitali.

Ümberkorraldamiskava elluviimise ajal, maksimaalselt kuni 31. detsembrini 2014, teenindab hoiupank allutatud kapitali ja hoidub selle kahjumis osalemisest niivõrd, kuivõrd ta on selleks kohustatud ilma reserve kasutusele võtmata ning eriarveid kahjustamata vastavalt Saksa äriseadustiku paragrahvile 340 jj.

8.   Omandamise keelustamine: hoiupank ei omanda alates otsuse jõustumisest kolme aasta jooksul suuremaid kui kahekümne protsendi suurusi osi teistes finantsasutustes. Muud osalustehingud, mis toimuvad hoiupanga tavapärase ärimudeli raames, on jätkuvalt võimalikud, kui need ei ohusta panga elujõulisust ning kui Euroopa Komisjon on need heaks kiitnud. Lisaks hoidub hoiupank osalustest, mis ei ole vajalikud hoiupanga põhitegevuseks või mis tekitavad ülemäärast riski.

9.   Riigiabile viitamise keelustamine reklaamis: Hoiupank ei kasuta reklaami eesmärgil Euroopa Komisjoni kinnitust, et riigiabiks liigitatud meetmed on siseturuga kokkusobivad, ega ka muid neist meetmetest tulenevaid konkurentsieeliseid.

Jaotis B –   loovutatav äriüksus

10.   Hoiupank loovutab allpool loetletud seni loovutamata osalused (edaspidi kokkuvõtlikult „loovutatav ettevõtja”) parimal viisil hiljemalt loetelus nimetatud tähtajaks. Seejuures peavad osaluse praeguse tegevusmahu väärtust määravad elemendid kuni müügini säilima, et neid saaks müügiks pakkuda.

| Osalus | Hiliseim võimalik loovutamise tähtaeg |
| --- | --- |
| Golfclub Gut Lärchenhof GmbH | müüdud juba 2009. aastal |
| TA Triumph Adler AG | müüdud juba 2009. aastal |
| RW Holding AG | müüdud juba 2009. aastal |
| S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH | müüdud juba 2009. aastal |
| Schufa Holding AG | müüdud juba 2009. aastal |
| Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG | langenud väärtusega varad müüdud / likvideerimine enne 2010. aasta lõppu |
| [...] | [...] |
| Campus Grundstückentwicklungs GmbH | langenud väärtusega varad juba müüdud / likvideerimine 2011. aastal |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| neue leben Pensionsverwaltung AG | 2010. aasta lõpus |
| [...] | [...] |
| [...] (2) | [...] |
| [...] (3) | [...] |

Osalus

Hiliseim võimalik loovutamise tähtaeg

Golfclub Gut Lärchenhof GmbH

müüdud juba 2009. aastal

TA Triumph Adler AG

müüdud juba 2009. aastal

RW Holding AG

müüdud juba 2009. aastal

S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH

müüdud juba 2009. aastal

Schufa Holding AG

müüdud juba 2009. aastal

Sparkassen Servicegesellschaft für Zahlungssysteme und elektronische Vertriebskanäle mbH & Co KG

langenud väärtusega varad müüdud / likvideerimine enne 2010. aasta lõppu

[...]

[...]

Campus Grundstückentwicklungs GmbH

langenud väärtusega varad juba müüdud / likvideerimine 2011. aastal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

neue leben Pensionsverwaltung AG

2010. aasta lõpus

[...]

[...]

[...] (2)

[...]

[...] (3)

[...]

11.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks kohustub hoiupank nimetatud loovutamisele kuuluvad äriüksused loovutama toimivate ettevõtjatena pärast menetlust komisjoni lubatud müügitingimustel, mis on toodud käesoleva lisa punktis 26, või hoolitsema nende loovutamise eest. Hoiupank kohustub sõlmima loovutatava äriüksuse kohta lõpliku siduva ostu-müügilepingu esimeseks loovutamise tähtajaks (4). Kui loovutamise esimese tähtaja möödudes on leping sõlmimata,

| a) | siis pikeneb tähtaeg järgmise [...] võrra, kui hoiupank tõendab, et [...]. Hoiupank kohustub sõlmima loovutatava äriüksuse kohta lõpliku siduva ostu-müügilepingu pikendatud loovutamistähtajaks [...]; |
| --- | --- |

a)

siis pikeneb tähtaeg järgmise [...] võrra, kui hoiupank tõendab, et [...]. Hoiupank kohustub sõlmima loovutatava äriüksuse kohta lõpliku siduva ostu-müügilepingu pikendatud loovutamistähtajaks [...];

| b) | sel juhul annab ta loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse loovutatava äriüksuse müümiseks loovutusperioodi vältel (5). Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on sätestatud III lisas. |
| --- | --- |

b)

sel juhul annab ta loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse loovutatava äriüksuse müümiseks loovutusperioodi vältel (5). Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on sätestatud III lisas.

12.   Loovutamiskohustus loetakse täidetuks, kui hoiupank on käesoleva lisa punktis 10 nimetatud tähtaja või selle lisa punktis 11 nimetatud järgmise tähtaja vältel sõlminud käesoleva lisa punktides 25 ja 26 nimetatud tingimustele vastava ostjaga lõpliku siduva ostu-müügilepingu ja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast ostu-müügilepingu sõlmimist on toimunud loovutatava äriüksuse ülekanne.

13.   Hoiupank müüb hiljemalt 31. märtsiks 2011 Kölni linnale, mõnele Kölni linnaga seotud äriühingule või kolmandale huvitatud isikule järgmised osalused:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

14.   Iga tehing Kölni linnaga peab toimuma tavapärastel turutingimustel. Seetõttu peab müügiüksuse tehinguaegse turuväärtuse määrama sõltumatu ekspert. Iga tehingut kontrollib järelevalve eest vastutav usaldusisik.

Iga tehingu puhul on lubatud ka vastava äriühingu asemel üle kanda selles sisalduvad langenud väärtusega varad või äriüksused, kui see aitab saavutada taotletavat majanduslikku eesmärki.

15.   Omandaja soovil kontrollib audiitorfirma nii hindamist kui ka lepinguliselt kooskõlastatavaid majanduslikke raamandmeid.

16.   Enne tehingut tuleb järelevalve eest vastutavat usaldusisikut asjaoludest teavitada.

17.   Kohustuste struktuurse mõju säilitamiseks ei tohi hoiupank ajavahemiku [...] jooksul alates nende jõustumisest ei otseselt ega kaudselt mõjutada loovutatavat äriüksust ega omandada mõnd selle osa, välja arvatud juhul, kui komisjon on eelnevalt kindlaks teinud, et muutunud turustruktuuri tõttu puudub vajadus loovutatava äriüksuse kaitsmiseks enne tema mõjuvõimuga kauplemist, kui kaitse tagaks kavandatud ümberkorraldamisabi kokkusobivuse siseturuga.

18.   Hoiupank omandab edaspidi maksimaalselt [30–60] % müügis olevate tütarettevõtjate finantseeringutest. Olemasolevad finantseeringud on kuni laenulepingu aegumiseni sellest eraldatud.

19.   Hoiupanga osaluste müügist saadavaid kasumeid kasutatakse täielikult ümberkorraldamiskava rahastamiseks.

Jaotis C –   loovutamisega seotud kohustused

Loovutatava äriüksuse elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõimelisuse säilitamine

20.   Alates kohustuste jõustumise päevast kuni ülekandeni säilitab hoiupank kooskõlas hea äritavaga loovutatava äriüksuse elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõimelisuse ning hoiab võimalikult madalana riski, et loovutatav äriüksus kaotab midagi oma konkurentsipotentsiaalist. Hoiupank kohustub eelkõige

| a) | mitte midagi tegema, mis võiks negatiivselt mõjutada loovutatava äriüksuse väärtust, juhtimist või konkurentsivõimet ning muudaks loovutatava äriüksuse äritegevuse liiki ja mahtu, tehnilist või müügialast strateegiat ning investeerimispoliitikat; |
| --- | --- |

a)

mitte midagi tegema, mis võiks negatiivselt mõjutada loovutatava äriüksuse väärtust, juhtimist või konkurentsivõimet ning muudaks loovutatava äriüksuse äritegevuse liiki ja mahtu, tehnilist või müügialast strateegiat ning investeerimispoliitikat;

| b) | andma kasutusse loovutatava äriüksuse äriplaanidele tuginevad ja nende edasiviimiseks ning arendamiseks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

b)

andma kasutusse loovutatava äriüksuse äriplaanidele tuginevad ja nende edasiviimiseks ning arendamiseks piisavad vahendid;

| c) | tegema kõik vajaliku ning muu hulgas looma asjakohased (sektorile omased) stiimulid, et pädevad isikud ei kaotaks huvi loovutatava äriüksuse vastu. |
| --- | --- |

c)

tegema kõik vajaliku ning muu hulgas looma asjakohased (sektorile omased) stiimulid, et pädevad isikud ei kaotaks huvi loovutatava äriüksuse vastu.

Loovutatava äriüksuse tegevuse lahusus (hold-separate) hoiupanga töös

21.   Hoiupank kohustub juhtima loovutatavat äriüksust alates kohustuste jõustumise päevast kuni ülekandeni allesjäänud äriüksustest eraldi ning jälgima, et nendes tütarettevõtjates, kuhu loovutatav äriüksus kuulub, töötavad ärijuhid ei osaleks pangale jäänud äriüksuste juhtimises ega vastupidi.

22.   Kuni ülekandeni aitab hoiupank järelevalve eest vastutaval usaldusisikul tagada, et loovutatavat äriüksust juhitaks nagu enda äriüksust.

Tööjõu ülemeelitamise keeld

23.   Tavapäraste piirangute tingimusel kohustub hoiupank 12 kuu jooksul pärast ülekandmist mitte üle võtma loovutatava äriettevõtja ülekandmisega tegelevaid pädevaid isikuid ning tagama, et seda ei teeks ka temaga seotud ettevõtjad.

Nõuetekohase hoolsuse kohustus (due diligence)

24.   Hoiupank on kohustatud loovutatava äriüksuse asjakohase üksikasjaliku analüüsi võimaldamiseks tavapärase konfidentsiaalsuse tagamise tingimustes ja vastavalt loovutamismenetluse seisule

| a) | varustama potentsiaalseid ostjaid loovutatavat äriüksust käsitleva piisava teabega; |
| --- | --- |

a)

varustama potentsiaalseid ostjaid loovutatavat äriüksust käsitleva piisava teabega;

| b) | andma neile piisavalt teavet personali kohta ja tagama asjakohase kokkupuute personaliga. |
| --- | --- |

b)

andma neile piisavalt teavet personali kohta ja tagama asjakohase kokkupuute personaliga.

Jaotis D –   ostja

25.   Konkurentsi kiireks taastamiseks

| a) | ei tohi ostja hoiupangast sõltuda ega temaga seotud olla; erandiks on [...], [...] müük ning käesoleva lisa punktis 13 loetletud osalused pädevate isikute ühendustes, nendega seotud ettevõtjates või kontserni Sparkassen-Finanzgruppe liikmete juures; |
| --- | --- |

a)

ei tohi ostja hoiupangast sõltuda ega temaga seotud olla; erandiks on [...], [...] müük ning käesoleva lisa punktis 13 loetletud osalused pädevate isikute ühendustes, nendega seotud ettevõtjates või kontserni Sparkassen-Finanzgruppe liikmete juures;

| b) | peavad ostjal olema rahalised vahendid, asjatundlikkus ja huvi, millega arendada ja kujundada loovutatavat äriüksust elujõulisena ning aktiivse konkurendina nii hoiupanga kui ka teiste konkurentide kõrval; |
| --- | --- |

b)

peavad ostjal olema rahalised vahendid, asjatundlikkus ja huvi, millega arendada ja kujundada loovutatavat äriüksust elujõulisena ning aktiivse konkurendina nii hoiupanga kui ka teiste konkurentide kõrval;

| c) | ei tohi komisjonil oleva teabe põhjal esmapilgul tekkida konkurentsiprobleemidega seotud kahtlusi ega ka ohtu, et ostja viivitab kohustuste täitmisega, ostjalt oodatakse eelkõige, et ta hangib pädevalt reguleerivalt asutuselt kõik loovutatava äriüksuse ostmiseks nõutavad dokumendid. |
| --- | --- |

c)

ei tohi komisjonil oleva teabe põhjal esmapilgul tekkida konkurentsiprobleemidega seotud kahtlusi ega ka ohtu, et ostja viivitab kohustuste täitmisega, ostjalt oodatakse eelkõige, et ta hangib pädevalt reguleerivalt asutuselt kõik loovutatava äriüksuse ostmiseks nõutavad dokumendid.

26.   Niipea kui hoiupank on ostjaga kokku leppinud, esitab ta komisjonile ja järelevalve eest vastutavale usaldusisikule ettepaneku koos kõikide dokumentide ja üksikasjaliku põhjendusega varustatud lõpliku lepingu koopiaga. Hoiupank peab komisjonile tõestama, et ostja vastab kõigile talle esitatud nõuetele ning et loovutatav äriüksus müüakse kooskõlas kohustustega. Komisjon kontrollib mõlema nimetatud tingimuse täitmist.

Jaotis E –   muud kohustused

27.   Ennetähtaegne osade kaupa toimuv tagasimakse ja tagatiseta obligatsioonide osaline muutmine: Saksamaa valitsus ja hoiupank tagavad hoiupanga esimese taseme omavahendite suhtarvu parandamiseks järgmised üksteisega seotud ning ühtse terviku moodustavad meetmed:

| a) | sihtasutus Sparkasse KölnBonn omandab enne 31. detsembrit 2011. aastal (jõustumisega alates 1. jaanuarist 2011) arendusühingu Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft tagatiseta obligatsioonide esimese osa 150 miljoni euro ulatuses ja kujundab need instrumendiks, mis seadusega ettenähtud korras liigitatakse esimese taseme omavahenditeks; |
| --- | --- |

a)

sihtasutus Sparkasse KölnBonn omandab enne 31. detsembrit 2011. aastal (jõustumisega alates 1. jaanuarist 2011) arendusühingu Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft tagatiseta obligatsioonide esimese osa 150 miljoni euro ulatuses ja kujundab need instrumendiks, mis seadusega ettenähtud korras liigitatakse esimese taseme omavahenditeks;

| b) | hoiupank ostab enne 31. detsembrit 2011. aastal ennetähtaegselt tagasi arendusühingu Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft tagatiseta obligatsioonide teise osa 150 miljoni euro ulatuses, kui see vastab hoiupanga riskide võtmise võimele ja kui Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet (BaFin) on selleks nõusoleku andnud. |
| --- | --- |

b)

hoiupank ostab enne 31. detsembrit 2011. aastal ennetähtaegselt tagasi arendusühingu Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft tagatiseta obligatsioonide teise osa 150 miljoni euro ulatuses, kui see vastab hoiupanga riskide võtmise võimele ja kui Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet (BaFin) on selleks nõusoleku andnud.

28.   Saksamaa kinnitab, et tagatiseta obligatsioonide osaliseks muutmiseks ja osaliseks tagasiostuks luuakse tingimused, mis ei tekita täiendava riigiabi vajadust.

29.   Bilansimahu vähendamine

Lisaks seni võetud bilansimahu vähendamise meetmetele tagab hoiupank teiste aktivate (suurkrediidikohustused, kassalaenud, omapanus) vähendamise suurusjärgus [2,5–4] miljardit eurot 2014. aasta lõpuks. Sellele vastukaaluks laiendab hoiupank siiski oma tehinguid tegevuse põhivaldkonnas (eelkõige piirkondlikud era- ja äriklientide laenutehingud), nii et bilansimahu saldo ei ületaks 2014. aasta lõpuks [25–30] miljardit eurot. Sellele vastavalt ei ületa hoiupanga riskiaktiva 2014. aasta lõpuks [16–19] miljardit eurot.

30.   Kõikide selles dokumendis esitatud tingimuste täielikku ja korrektset elluviimist kontrollib ja hindab pädev ja sõltumatu järelevalve eest vastutav usaldusisik (monitoring trustee). Järelevalve eest vastutava usaldusisiku nimetamise kord ja tema kohustused on sätestatud II lisas.

...

Volitatud esindaja........... nimel

[Lisada liikmesriigi nimi]

---

(1)  [...].

(2)  [...]

(3)  [...]

(4)  Ajavahemik alates käesoleva otsuse jõustumisest kuni käesoleva lisa punktis 10 nimetatud tähtaegadeni.

(5)  [...].

II LISA

JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVA USALDUSISIKU NIMETAMISE KORD JA TEMA KOHUSTUSED

I.   Järelevalve eest vastutava usaldusisik

| 1. | Saksamaa Liitvabariik nimetab ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku (monitoring trustee). |
| --- | --- |

1.

Saksamaa Liitvabariik nimetab ametisse järelevalve eest vastutava usaldusisiku (monitoring trustee).

| 2. | Järelevalve eest vastutav(ad) usaldusisik(ud) on üks või enam hoiupangast sõltumatu füüsiline või juriidiline isik (sõltumatud füüsilised või juriidilised isikud), kelle kiidab heaks komisjon ja nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik ning kelle ülesandeks on jälgida, kas hoiupank täidab komisjoni ees võetud kohustusi ja rakendab ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

2.

Järelevalve eest vastutav(ad) usaldusisik(ud) on üks või enam hoiupangast sõltumatu füüsiline või juriidiline isik (sõltumatud füüsilised või juriidilised isikud), kelle kiidab heaks komisjon ja nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik ning kelle ülesandeks on jälgida, kas hoiupank täidab komisjoni ees võetud kohustusi ja rakendab ümberkorraldamiskava.

| 3. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab olema hoiupangast sõltumatu. Tal peavad olema oma volituste täitmiseks nõutavad erialased teadmised nt investeerimispangana, nõustajana või audiitorina ning ta ei tohi kunagi sattuda huvide konflikti. Usaldusisik saab hoiupangast hüvitist, mis ei tohi takistada tema sõltumatut ja efektiivset volituse täitmist. |
| --- | --- |

3.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik peab olema hoiupangast sõltumatu. Tal peavad olema oma volituste täitmiseks nõutavad erialased teadmised nt investeerimispangana, nõustajana või audiitorina ning ta ei tohi kunagi sattuda huvide konflikti. Usaldusisik saab hoiupangast hüvitist, mis ei tohi takistada tema sõltumatut ja efektiivset volituse täitmist.

II.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kord

Saksamaa Liitvabariigi ettepanek

| 4. | Hiljemalt nelja nädala jooksul alates käesoleva otsuse kättetoimetamise päevast esitab Saksamaa Liitvabariik komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam järelevalve eest vastutava usaldusisiku kandidaati ja nimetab oma eeliskandidaadi. Ettepanek peab sisaldama isiku kohta piisavalt teavet, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaat vastab käesoleva lisa punktis 3 toodud tingimustele. Eriti nõutav on järgnev teave:






  a) | kavandatud volituse täielikud tingimused koos kõigi vajalike sätetega, mille alusel järelevalve eest vastutav usaldusisik saab neile kohustustele vastavalt oma ülesandeid täita; |
| --- | --- | --- |

4.

Hiljemalt nelja nädala jooksul alates käesoleva otsuse kättetoimetamise päevast esitab Saksamaa Liitvabariik komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam järelevalve eest vastutava usaldusisiku kandidaati ja nimetab oma eeliskandidaadi. Ettepanek peab sisaldama isiku kohta piisavalt teavet, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaat vastab käesoleva lisa punktis 3 toodud tingimustele. Eriti nõutav on järgnev teave:

a)

kavandatud volituse täielikud tingimused koos kõigi vajalike sätetega, mille alusel järelevalve eest vastutav usaldusisik saab neile kohustustele vastavalt oma ülesandeid täita;

| b) | töökava projekt kirjeldusega, kuidas usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita. |
| --- | --- |

b)

töökava projekt kirjeldusega, kuidas usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita.

Komisjoni heakskiit või tagasilükkamine

| 5. | Komisjon otsustab omal äranägemisel soovitatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatava volituse heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis komisjoni arvates on vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse koos komisjoni heakskiidetud volitusega ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu. |
| --- | --- |

5.

Komisjon otsustab omal äranägemisel soovitatud järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatava volituse heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis komisjoni arvates on vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Järelevalve eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse koos komisjoni heakskiidetud volitusega ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu.

Saksamaa Liitvabariigi uus ettepanek

| 6. | Kui kõik esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud lükatakse tagasi, soovitab Saksamaa Liitvabariik ühe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist käesoleva lisa punktides 1 ja 5 nimetatud tingimustel ning vastava menetluse kohaselt vähemalt kaks uut isikut või institutsiooni. |
| --- | --- |

6.

Kui kõik esitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud lükatakse tagasi, soovitab Saksamaa Liitvabariik ühe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teadasaamist käesoleva lisa punktides 1 ja 5 nimetatud tingimustel ning vastava menetluse kohaselt vähemalt kaks uut isikut või institutsiooni.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku määramine komisjoni poolt

| 7. | Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik teised soovitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik kooskõlas komisjonis heaks kiidetud usaldusisiku volitusega või kelle nimetamise eest ta hoolitseb. |
| --- | --- |

7.

Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik teised soovitatud järelevalve eest vastutavad usaldusisikud, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik kooskõlas komisjonis heaks kiidetud usaldusisiku volitusega või kelle nimetamise eest ta hoolitseb.

III.   Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded

| 8. | Usaldusisiku ülesanne on otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise ja ümberkorraldamiskava elluviimise tagamine. |
| --- | --- |

8.

Usaldusisiku ülesanne on otsusele lisatud tingimuste ja kohustuste täitmise ja ümberkorraldamiskava elluviimise tagamine.

Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ülesanded ja kohustused

| 9. | Järelevalve eest vastutav usaldusisik






  i) | esitab komisjonile nelja nädala jooksul alates tema ametisse nimetamisest üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb jälgida komisjoni määratud kohustuste täitmist ja ümberkorraldamiskava elluviimist; |
| --- | --- | --- |

9.

Järelevalve eest vastutav usaldusisik

i)

esitab komisjonile nelja nädala jooksul alates tema ametisse nimetamisest üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb jälgida komisjoni määratud kohustuste täitmist ja ümberkorraldamiskava elluviimist;

| ii) | kontrollib loovutatava äriüksuse asjaajamist eesmärgiga tagada järgnevalt selle majanduslik elujõulisus, müügikõlblikkus ja konkurentsivõimelisus; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib loovutatava äriüksuse asjaajamist eesmärgiga tagada järgnevalt selle majanduslik elujõulisus, müügikõlblikkus ja konkurentsivõimelisus;

| iii) | kontrollib komisjoni määratud kohustuste täitmist ja ümberkorraldamiskava elluviimist; |
| --- | --- |

iii)

kontrollib komisjoni määratud kohustuste täitmist ja ümberkorraldamiskava elluviimist;

| iv) | kavandab meetmeid, mis on tema arvates vajalikud tagamaks, et Saksamaa täidab komisjoni määratud kohustused, mis eelkõige hõlmab loovutatava äriüksuse täieliku majandusliku elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõime säilitamist, loovutatava äriüksuse eraldatud juhtimist ja konkurentsivõime mõistes olulise teabe hoidmist konfidentsiaalsena; |
| --- | --- |

iv)

kavandab meetmeid, mis on tema arvates vajalikud tagamaks, et Saksamaa täidab komisjoni määratud kohustused, mis eelkõige hõlmab loovutatava äriüksuse täieliku majandusliku elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõime säilitamist, loovutatava äriüksuse eraldatud juhtimist ja konkurentsivõime mõistes olulise teabe hoidmist konfidentsiaalsena;

| v) | esitab komisjonile, hoiupangale ja Saksamaa Liitvabariigile 30 päeva jooksul pärast poolaasta lõppu kirjaliku aruande projekti saksa või inglise keeles. Aruande esemeks on järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusjärgsete kohustuste täitmine, kõikide tingimuste ja kohustuste täitmine ning ümberkorraldamiskava elluviimine. Kõik aruande projekti saajad võivad esitada selle kohta oma märkused viie tööpäeva jooksul. Viie tööpäeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab järelevalve eest vastutav usaldusisik lõpliku aruande, milles ta oma äranägemise kohaselt arvestab märkusi nii palju kui võimalik ning esitab selle komisjonile. Lõpliku aruande koopia annab usaldusisik Saksamaa Liitvabariigile ja hoiupangale. Kui aruande projekt või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei tohi avaldada hoiupangale või Saksamaa Liitvabariigile, saavad hoiupank või Saksamaa Liitvabariik aruande projektist või lõplikust aruandest ainult mittekonfidentsiaalse versiooni. Järelevalve eest vastutav usaldusisik ei esita Saksamaa Liitvabariigile ja/või hoiupangale ühtki aruande versiooni enne selle komisjonile esitamist. |
| --- | --- |

v)

esitab komisjonile, hoiupangale ja Saksamaa Liitvabariigile 30 päeva jooksul pärast poolaasta lõppu kirjaliku aruande projekti saksa või inglise keeles. Aruande esemeks on järelevalve eest vastutava usaldusisiku volitusjärgsete kohustuste täitmine, kõikide tingimuste ja kohustuste täitmine ning ümberkorraldamiskava elluviimine. Kõik aruande projekti saajad võivad esitada selle kohta oma märkused viie tööpäeva jooksul. Viie tööpäeva jooksul pärast märkuste laekumist koostab järelevalve eest vastutav usaldusisik lõpliku aruande, milles ta oma äranägemise kohaselt arvestab märkusi nii palju kui võimalik ning esitab selle komisjonile. Lõpliku aruande koopia annab usaldusisik Saksamaa Liitvabariigile ja hoiupangale. Kui aruande projekt või lõplik aruanne sisaldab teavet, mida ei tohi avaldada hoiupangale või Saksamaa Liitvabariigile, saavad hoiupank või Saksamaa Liitvabariik aruande projektist või lõplikust aruandest ainult mittekonfidentsiaalse versiooni. Järelevalve eest vastutav usaldusisik ei esita Saksamaa Liitvabariigile ja/või hoiupangale ühtki aruande versiooni enne selle komisjonile esitamist.

| 10. | Komisjon võib järelevalve eest vastutavale usaldusisikule anda korraldusi või nõuandeid, mis tagavad komisjoni määratud kohustuste täitmise ja ümberkorraldamiskava elluviimise. |
| --- | --- |

10.

Komisjon võib järelevalve eest vastutavale usaldusisikule anda korraldusi või nõuandeid, mis tagavad komisjoni määratud kohustuste täitmise ja ümberkorraldamiskava elluviimise.

| 11. | Kölni linn, Bonni linn ja hoiupank kohustuvad järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tema volituse kehtimise perioodil korraldusi andma ainult komisjoni loal. |
| --- | --- |

11.

Kölni linn, Bonni linn ja hoiupank kohustuvad järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tema volituse kehtimise perioodil korraldusi andma ainult komisjoni loal.

| 12. | Saksamaa Liitvabariik kindlustab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule koostöö, toetuse ja teabe, mida usaldusisik mõistlikkuse piires oma ülesannete täitmiseks vajab. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs hoiupanga või loovutatava äriüksuse raamatutele, salvestustele, dokumentidele, samuti ka juhtkonnale ja personalile, rajatistele, asukohtadele, mis on vajalikud tema kohustustejärgsete ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

12.

Saksamaa Liitvabariik kindlustab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule koostöö, toetuse ja teabe, mida usaldusisik mõistlikkuse piires oma ülesannete täitmiseks vajab. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs hoiupanga või loovutatava äriüksuse raamatutele, salvestustele, dokumentidele, samuti ka juhtkonnale ja personalile, rajatistele, asukohtadele, mis on vajalikud tema kohustustejärgsete ülesannete täitmiseks.

III LISA

LOOVUTAMISE EEST VASTUTAVA USALDUSISIKU NIMETAMISE KORD JA TEMA KOHUSTUSED

LOOVUTAMISE EEST VASTUTAV USALDUSISIK

I.   Loovutamise eest vastutav usaldusisik

| 1. | Saksamaa Liitvabariik nimetab ametisse loovutamise eest vastutava usaldusisiku (divestiture trustee). |
| --- | --- |

1.

Saksamaa Liitvabariik nimetab ametisse loovutamise eest vastutava usaldusisiku (divestiture trustee).

| 2. | Loovutamise eest vastutav(ad) usaldusisik(ud) on üks või enam hoiupangast sõltumatu füüsiline või juriidiline isik (füüsilised või juriidilised isikud), kelle kiidab heaks komisjon ja nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik, ning kelle ülesandeks on loovutada äriüksus vastavalt komisjoni määratud kohustustele. |
| --- | --- |

2.

Loovutamise eest vastutav(ad) usaldusisik(ud) on üks või enam hoiupangast sõltumatu füüsiline või juriidiline isik (füüsilised või juriidilised isikud), kelle kiidab heaks komisjon ja nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik, ning kelle ülesandeks on loovutada äriüksus vastavalt komisjoni määratud kohustustele.

| 3. | Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab olema hoiupangast sõltumatu. Tal peavad olema oma volituste täitmiseks nõutavad erialased teadmised nt investeerimispangana, nõustajana või audiitorina ning ta ei tohi kunagi sattuda huvidekonflikti. Usaldusisik saab hoiupangast turutingimustele vastavat hüvitist, mis ei tohi takistada tema sõltumatut ja efektiivset volituste täitmist. |
| --- | --- |

3.

Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab olema hoiupangast sõltumatu. Tal peavad olema oma volituste täitmiseks nõutavad erialased teadmised nt investeerimispangana, nõustajana või audiitorina ning ta ei tohi kunagi sattuda huvidekonflikti. Usaldusisik saab hoiupangast turutingimustele vastavat hüvitist, mis ei tohi takistada tema sõltumatut ja efektiivset volituste täitmist.

II.   Loovutamise eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kord

Saksamaa Liitvabariigi ettepanek

| 4. | Kui hoiupank ei ole veel üks kuu enne pikendatud loovutamistähtaja lõppu sõlminud siduvat ostu-müügilepingut, esitab Saksamaa Liitvabariik komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam loovutamise eest vastutava usaldusisiku kandidaati ja nimetab nende hulgast oma eeliskandidaadi. Ettepanek peab sisaldama nende isikute kohta piisavalt infot, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaat vastab käesoleva lisa punktis 3 nimetatud tingimustele, ning sisaldama eelkõige järgnevat infot:






  a) | kavandatud volituse täielikud tingimused koos kõigi vajalike sätetega, mille alusel loovutamise eest vastutav usaldusisik saab neile kohustustele vastavalt oma ülesandeid täita; |
| --- | --- | --- |

4.

Kui hoiupank ei ole veel üks kuu enne pikendatud loovutamistähtaja lõppu sõlminud siduvat ostu-müügilepingut, esitab Saksamaa Liitvabariik komisjonile heakskiitmiseks kaks või enam loovutamise eest vastutava usaldusisiku kandidaati ja nimetab nende hulgast oma eeliskandidaadi. Ettepanek peab sisaldama nende isikute kohta piisavalt infot, et komisjonil oleks võimalik kontrollida, kas esitatud usaldusisiku kandidaat vastab käesoleva lisa punktis 3 nimetatud tingimustele, ning sisaldama eelkõige järgnevat infot:

a)

kavandatud volituse täielikud tingimused koos kõigi vajalike sätetega, mille alusel loovutamise eest vastutav usaldusisik saab neile kohustustele vastavalt oma ülesandeid täita;

| b) | töökava projekt kirjeldusega, kuidas usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita. |
| --- | --- |

b)

töökava projekt kirjeldusega, kuidas usaldusisik kavatseb talle antud ülesandeid täita.

Komisjoni heakskiit või tagasilükkamine

| 5. | Komisjon otsustab oma äranägemisel soovitatud loovutamise eest vastutava usaldusisiku heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatava volituse heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis komisjoni arvates on vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Loovutamise eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu kooskõlas komisjoni poolt heakskiidetud volitusega. |
| --- | --- |

5.

Komisjon otsustab oma äranägemisel soovitatud loovutamise eest vastutava usaldusisiku heakskiitmise või tagasilükkamise ning kavandatava volituse heakskiitmise koos vajalike muudatustega, mis komisjoni arvates on vajalikud, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. Loovutamise eest vastutav usaldusisik nimetatakse ametisse ühe nädala jooksul pärast komisjoni heakskiitu kooskõlas komisjoni poolt heakskiidetud volitusega.

Saksamaa Liitvabariigi uus ettepanek

| 6. | Kui kõik esitatud loovutamise eest vastutavad usaldusisikud lükatakse tagasi, soovitab Saksamaa Liitvabariik ühe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teada saamist käesoleva lisa punktides 1 ja 5 nimetatud tingimustel ning vastava menetluse kohaselt vähemalt kaks uut isikut või institutsiooni. |
| --- | --- |

6.

Kui kõik esitatud loovutamise eest vastutavad usaldusisikud lükatakse tagasi, soovitab Saksamaa Liitvabariik ühe nädala jooksul pärast tagasilükkamisest teada saamist käesoleva lisa punktides 1 ja 5 nimetatud tingimustel ning vastava menetluse kohaselt vähemalt kaks uut isikut või institutsiooni.

Loovutamise eest vastutava usaldusisiku määramine komisjoni poolt

| 7. | Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik teised soovitatud loovutamise eest vastutavad usaldusisikud, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud usaldusisiku volitusega või kelle nimetamise eest ta hoolitseb. |
| --- | --- |

7.

Kui komisjon lükkab tagasi ka kõik teised soovitatud loovutamise eest vastutavad usaldusisikud, siis määrab komisjon usaldusisiku, kelle nimetab ametisse Saksamaa Liitvabariik kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud usaldusisiku volitusega või kelle nimetamise eest ta hoolitseb.

III.   Loovutamise eest vastutava usaldusisiku ülesanded

| 8. | Loovutamise eest vastutava usaldusisiku ülesandeks on loovutatavat äriobjekti käsitlevas otsuses kindlaksmääratud tingimuste täitmine ja kohustuste elluviimine. Loovutamise eest vastutav usaldusisik valmistab ette ja korraldab müügitehingu, nii et ostu-müügileping [...] allkirjastatakse. Loovutamise eest vastutav usaldusisik on volitatud hoiupanga arvel iseseisvalt [...] korraldama loovutatava äriobjekti müüki. |
| --- | --- |

8.

Loovutamise eest vastutava usaldusisiku ülesandeks on loovutatavat äriobjekti käsitlevas otsuses kindlaksmääratud tingimuste täitmine ja kohustuste elluviimine. Loovutamise eest vastutav usaldusisik valmistab ette ja korraldab müügitehingu, nii et ostu-müügileping [...] allkirjastatakse. Loovutamise eest vastutav usaldusisik on volitatud hoiupanga arvel iseseisvalt [...] korraldama loovutatava äriobjekti müüki.

| 9. | Loovutamise eest vastutav usaldusisik






  i) | esitab komisjonile nelja nädala jooksul alates tema ametisse nimetamisest üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb äriobjekti loovutamisel täita otsuses kindlaksmääratud tingimusi ja kohustusi; ta esitleb eelkõige loovutamise kontseptsiooni ning hinnangut, milline loovutamisstrateegia on kõige edutõotavam; |
| --- | --- | --- |

9.

Loovutamise eest vastutav usaldusisik

i)

esitab komisjonile nelja nädala jooksul alates tema ametisse nimetamisest üksikasjaliku töökava koos kirjeldusega, kuidas ta kavatseb äriobjekti loovutamisel täita otsuses kindlaksmääratud tingimusi ja kohustusi; ta esitleb eelkõige loovutamise kontseptsiooni ning hinnangut, milline loovutamisstrateegia on kõige edutõotavam;

| ii) | müüb loovutatava äriobjekti [...] ostjale, kui komisjon ei ole nelja nädala jooksul pärast teatamist esitanud vastuväiteid ostja ja lõpliku siduva ostu-müügilepingu suhtes. Loovutamise eest vastutav usaldusisik lisab omal äranägemisel ostu-müügilepingusse kiire müügi otstarbeks vajalikud tingimused. Loovutamise eest vastutav usaldusisik võib ostu-müügilepingusse lisada tavapärased esindatust, garantiid ja hüvitust käsitlevad mõistlikud müügikorraldamise sätted; |
| --- | --- |

ii)

müüb loovutatava äriobjekti [...] ostjale, kui komisjon ei ole nelja nädala jooksul pärast teatamist esitanud vastuväiteid ostja ja lõpliku siduva ostu-müügilepingu suhtes. Loovutamise eest vastutav usaldusisik lisab omal äranägemisel ostu-müügilepingusse kiire müügi otstarbeks vajalikud tingimused. Loovutamise eest vastutav usaldusisik võib ostu-müügilepingusse lisada tavapärased esindatust, garantiid ja hüvitust käsitlevad mõistlikud müügikorraldamise sätted;

| iii) | võtab üle muud otsuses loovutamise eest vastutavale usaldusisikule pandud ülesanded; |
| --- | --- |

iii)

võtab üle muud otsuses loovutamise eest vastutavale usaldusisikule pandud ülesanded;

| iv) | kavandab meetmeid, mis on tema arvates vajalikud tagamaks, et Saksamaa täidab komisjoni määratud kohustused, mis eelkõige hõlmab loovutatava äriüksuse täieliku majandusliku elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõime säilitamist, loovutatava äriüksuse eraldatud juhtimist ja konkurentsivõime mõistes olulise teabe hoidmist konfidentsiaalsena; |
| --- | --- |

iv)

kavandab meetmeid, mis on tema arvates vajalikud tagamaks, et Saksamaa täidab komisjoni määratud kohustused, mis eelkõige hõlmab loovutatava äriüksuse täieliku majandusliku elujõulisuse, müügikõlblikkuse ja konkurentsivõime säilitamist, loovutatava äriüksuse eraldatud juhtimist ja konkurentsivõime mõistes olulise teabe hoidmist konfidentsiaalsena;

| v) | esitab komisjonile põhjalikud kirjalikud loovutamistegevust käsitlevad kuuaruanded inglise või saksa keeles. Need aruanded tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast kuu lõppu. Koos sellega saavad hoiupank või Saksamaa Liitvabariik aruande mittekonfidentsiaalse versiooni. |
| --- | --- |

v)

esitab komisjonile põhjalikud kirjalikud loovutamistegevust käsitlevad kuuaruanded inglise või saksa keeles. Need aruanded tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast kuu lõppu. Koos sellega saavad hoiupank või Saksamaa Liitvabariik aruande mittekonfidentsiaalse versiooni.

| 10. | Loovutamise ettevalmistamisel ja korraldamisel on loovutamise eest vastutaval usaldusisikul eelkõige järgmised kohustused:






  i) | loovutamise võimalike variantide hindamine; üksikasjalik kava, milles on arvestatud müügiprotsessi struktuuri ja tähtaegade määramise raamtingimusi; |
| --- | --- | --- |

10.

Loovutamise ettevalmistamisel ja korraldamisel on loovutamise eest vastutaval usaldusisikul eelkõige järgmised kohustused:

i)

loovutamise võimalike variantide hindamine; üksikasjalik kava, milles on arvestatud müügiprotsessi struktuuri ja tähtaegade määramise raamtingimusi;

| ii) | vajalike hoiupanga asjakohast osalust käsitlevate turustamisdokumentide kavandamine (eelkõige müügimemorandum, sõlmküsimused ja muud seda liiki müügiprotsessis vajalikud või kasulikud tutvustused). Nendes antakse esmast teavet eelseisvast müügist huvitatud isikutele; |
| --- | --- |

ii)

vajalike hoiupanga asjakohast osalust käsitlevate turustamisdokumentide kavandamine (eelkõige müügimemorandum, sõlmküsimused ja muud seda liiki müügiprotsessis vajalikud või kasulikud tutvustused). Nendes antakse esmast teavet eelseisvast müügist huvitatud isikutele;

| iii) | tihedas koostöös hoiupangaga: üksikasjaliku analüüsi sisuline ettevalmistamine ja logistiline koordineerimine; |
| --- | --- |

iii)

tihedas koostöös hoiupangaga: üksikasjaliku analüüsi sisuline ettevalmistamine ja logistiline koordineerimine;

| iv) | potentsiaalsete ostuhuviliste identifitseerimine ning kontakti loomine nende võtmeisikutega. Õiguslikult mõjuvatel põhjustel, arvestades konfidentsiaalsena käsitlemise huve ning kaitstes diskrimineerimisvaba müügi põhimõtet, tuleb hoiupanga nõudmisel ostuhuvilisele mitte võimaldada tema teabenõude täitmist üksikasjaliku analüüsi osas (mille puhul tõendusmaterjali kaalukus puudutab hoiupanka); seda õigust saab rakendada ainult kolme tööpäeva jooksul pärast ostuhuviliste loetelu saamist; |
| --- | --- |

iv)

potentsiaalsete ostuhuviliste identifitseerimine ning kontakti loomine nende võtmeisikutega. Õiguslikult mõjuvatel põhjustel, arvestades konfidentsiaalsena käsitlemise huve ning kaitstes diskrimineerimisvaba müügi põhimõtet, tuleb hoiupanga nõudmisel ostuhuvilisele mitte võimaldada tema teabenõude täitmist üksikasjaliku analüüsi osas (mille puhul tõendusmaterjali kaalukus puudutab hoiupanka); seda õigust saab rakendada ainult kolme tööpäeva jooksul pärast ostuhuviliste loetelu saamist;

| v) | huvitatud isikute esitatud pakkumiste kogumine ja hindamine; abi nende pakkumiste hindamisel; |
| --- | --- |

v)

huvitatud isikute esitatud pakkumiste kogumine ja hindamine; abi nende pakkumiste hindamisel;

| vi) | läbirääkimiste pidamine väljavalitud huvitatud isikutega ning lepingu sõlmimise ettevalmistamine. |
| --- | --- |

vi)

läbirääkimiste pidamine väljavalitud huvitatud isikutega ning lepingu sõlmimise ettevalmistamine.

| 11. | Loovutamise eest vastutav usaldusisik saab hoiupangalt või panga kontrollitavatelt tütarettevõtjatelt loovutamise teostamiseks kõik vajalikud volitused. Volitus hõlmab õigust teha edasivolitusi, kui see on vajalik loovutamise korrakohaseks teostamiseks. |
| --- | --- |

11.

Loovutamise eest vastutav usaldusisik saab hoiupangalt või panga kontrollitavatelt tütarettevõtjatelt loovutamise teostamiseks kõik vajalikud volitused. Volitus hõlmab õigust teha edasivolitusi, kui see on vajalik loovutamise korrakohaseks teostamiseks.

| 12. | Kõik volikirjad tuleb alles hoida kuni loovutamise täieliku lõpetamiseni. Volikirjad ja edasivolitused kaotavad kehtivuse koos loovutamise eest vastutava usaldusisiku volituste lõppemisega. |
| --- | --- |

12.

Kõik volikirjad tuleb alles hoida kuni loovutamise täieliku lõpetamiseni. Volikirjad ja edasivolitused kaotavad kehtivuse koos loovutamise eest vastutava usaldusisiku volituste lõppemisega.

| 13. | Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on volitus kaasata müügiprotsessi toetamiseks teisi nõustajaid. Kui nõustamissummad ületavad kogusummas [...] eurot, vajab see hoiupanga kooskõlastust. Kui hoiupank keeldub nõusolekust, võib komisjon peale panga ärakuulamist anda loa nõustaja kaasamiseks. Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on ainuõigus anda nõustajatele korraldusi või juhiseid. |
| --- | --- |

13.

Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on volitus kaasata müügiprotsessi toetamiseks teisi nõustajaid. Kui nõustamissummad ületavad kogusummas [...] eurot, vajab see hoiupanga kooskõlastust. Kui hoiupank keeldub nõusolekust, võib komisjon peale panga ärakuulamist anda loa nõustaja kaasamiseks. Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on ainuõigus anda nõustajatele korraldusi või juhiseid.

| 14. | Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab igasse hoiupangaga, haldajaga või Saksamaaga tehtavasse vahetusse kaasama Euroopa Komisjoni või teavitama komisjoni vahetusest viivitamatult. |
| --- | --- |

14.

Loovutamise eest vastutav usaldusisik peab igasse hoiupangaga, haldajaga või Saksamaaga tehtavasse vahetusse kaasama Euroopa Komisjoni või teavitama komisjoni vahetusest viivitamatult.

| 15. | Haldaja ja hoiupank kohustuvad toetama loovutamise eest vastutavat usaldusisikut, tegema temaga koostööd ja edastama kogu teabe, mida ta oma volituste asjakohasel täitmisel vajab ja nõuab. Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on õigusliku lubatavuse raames tavapärase tööaja vältel juurdepääs kõikidele dokumentidele ja raamatutele ning õigus suhelda juhtivtöötajate ja teiste hoiupanga töötajatega. |
| --- | --- |

15.

Haldaja ja hoiupank kohustuvad toetama loovutamise eest vastutavat usaldusisikut, tegema temaga koostööd ja edastama kogu teabe, mida ta oma volituste asjakohasel täitmisel vajab ja nõuab. Loovutamise eest vastutaval usaldusisikul on õigusliku lubatavuse raames tavapärase tööaja vältel juurdepääs kõikidele dokumentidele ja raamatutele ning õigus suhelda juhtivtöötajate ja teiste hoiupanga töötajatega.

| 16. | Niivõrd kui see on hoiupanga ja haldaja hinnangul loovutamise asjakohasel teostamisel vajalik, teevad nad nõudmise korral usaldusisikule kättesaadavaks ka ainult nende valduses oleva teabe ja dokumendid. See hõlmab eelkõige Euroopa Komisjoniga kooskõlastatud ümberkorraldamiskava versiooni. |
| --- | --- |

16.

Niivõrd kui see on hoiupanga ja haldaja hinnangul loovutamise asjakohasel teostamisel vajalik, teevad nad nõudmise korral usaldusisikule kättesaadavaks ka ainult nende valduses oleva teabe ja dokumendid. See hõlmab eelkõige Euroopa Komisjoniga kooskõlastatud ümberkorraldamiskava versiooni.

| 17. | Hoiupank kohustub vabastama loovutamise eest vastutava usaldusisiku kõikidest tema volituste täitmisest või nendega seoses kolmandate isikute poolt tekkida võivatest kahjunõuetest. Erandiks on kahjud, mis tekivad usaldusisikule tema kohustuste rikkumisel. Kui loovutamise eest vastutav usaldusisik saab teavet selliste nõudmiste kohta, mis võivad hoiupangale või haldajale kaasa tuua maksekohustuse, peab ta selle info viivitamatult edastama. |
| --- | --- |

17.

Hoiupank kohustub vabastama loovutamise eest vastutava usaldusisiku kõikidest tema volituste täitmisest või nendega seoses kolmandate isikute poolt tekkida võivatest kahjunõuetest. Erandiks on kahjud, mis tekivad usaldusisikule tema kohustuste rikkumisel. Kui loovutamise eest vastutav usaldusisik saab teavet selliste nõudmiste kohta, mis võivad hoiupangale või haldajale kaasa tuua maksekohustuse, peab ta selle info viivitamatult edastama.

| 18. | Loovutamise eest vastutav usaldusisik on kohustatud täitma oma ülesandeid äritegevuses nõutava hoolsusega. Kui siiski esineb kohustuste täitmata jätmist, peab loovutamise eest vastutav usaldusisik hoiupanga, haldaja või Saksamaa ees kahju hüvitama ainult sel juhul, kui kahju tekkis usaldusisiku, tema institutsioonide, kaastöötajate või alluvate tahtlikkuse või jämeda hooletuse tagajärjel, niivõrd kui ei ole rikutud lepinguliselt olulisi kohustusi. Nimetatud kohustuste rikkumisel vastutab loovutamise eest vastutav usaldusisik ka lihtsa hooletuse korral, kuid ainult tavapärase ja ettearvatava kahju ulatuses. Vastutus saamata jäänud kasumi eest on välistatud. |
| --- | --- |

18.

Loovutamise eest vastutav usaldusisik on kohustatud täitma oma ülesandeid äritegevuses nõutava hoolsusega. Kui siiski esineb kohustuste täitmata jätmist, peab loovutamise eest vastutav usaldusisik hoiupanga, haldaja või Saksamaa ees kahju hüvitama ainult sel juhul, kui kahju tekkis usaldusisiku, tema institutsioonide, kaastöötajate või alluvate tahtlikkuse või jämeda hooletuse tagajärjel, niivõrd kui ei ole rikutud lepinguliselt olulisi kohustusi. Nimetatud kohustuste rikkumisel vastutab loovutamise eest vastutav usaldusisik ka lihtsa hooletuse korral, kuid ainult tavapärase ja ettearvatava kahju ulatuses. Vastutus saamata jäänud kasumi eest on välistatud.

| 19. | Komisjon võib loovutamise eest vastutavale usaldusisikule anda korraldusi või nõuandeid, mis tagavad loovutatavat äriüksust käsitlevas otsuses määratud tingimuste ja kohustuste täitmise. |
| --- | --- |

19.

Komisjon võib loovutamise eest vastutavale usaldusisikule anda korraldusi või nõuandeid, mis tagavad loovutatavat äriüksust käsitlevas otsuses määratud tingimuste ja kohustuste täitmise.

| 20. | Kölni linn, Bonni linn ja hoiupank kohustuvad loovutamise eest vastutavale usaldusisikule tema volituse kehtimise ajavahemiku jooksul korraldusi mitte andma. |
| --- | --- |

20.

Kölni linn, Bonni linn ja hoiupank kohustuvad loovutamise eest vastutavale usaldusisikule tema volituse kehtimise ajavahemiku jooksul korraldusi mitte andma.

---

| 10.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/26

---

KOMISJONI OTSUS,

26. jaanuar 2011,

milles käsitletakse Saksamaa antud riigiabi C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) „Ettevõtte tulumaksu seadus, saneerimisklausel”

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 275 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/527/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud sätete alusel (2)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon saatis 5. augusti ja 30. septembri 2009. aasta kirjas Saksamaale teabenõude ettevõtte tulumaksu seaduse (edaspidi „KStG”) paragrahvi 8c kohta. Saksamaa ametiasutused vastasid sellele 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjaga. 24. veebruari 2010. aasta otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon saatis 5. augusti ja 30. septembri 2009. aasta kirjas Saksamaale teabenõude ettevõtte tulumaksu seaduse (edaspidi „KStG”) paragrahvi 8c kohta. Saksamaa ametiasutused vastasid sellele 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjaga. 24. veebruari 2010. aasta otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse.

| (2) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Samal ajal kutsuti huvitatud isikuid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Samal ajal kutsuti huvitatud isikuid üles märkusi esitama.

| (3) | Saksamaa ametiasutused vastasid oma 9. aprilli 2010. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa ametiasutused vastasid oma 9. aprilli 2010. aasta kirjas.

| (4) | 9. aprillil ja 3. juunil 2010. aastal toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa esindajatega. Saksamaa edastas 2. juulil 2010. aastal täiendavat teavet. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

(4)

9. aprillil ja 3. juunil 2010. aastal toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa esindajatega. Saksamaa edastas 2. juulil 2010. aastal täiendavat teavet. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt.

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   Taustteave

| (5) | Ettevõtjaid maksustatakse Saksamaal peamiselt tulumaksuseaduse (edaspidi „EStG”) ja KStG alusel. EstG paragrahvi 10d lõike 2 kohaselt võib ühe majandusaasta kahjumi üle kanda, st et maksustatavat sissetulekut järgmistel maksustamisaastatel on võimalik maksutõhususe põhimõtte järgi vähendada kogusummas kuni üks miljon eurot aastas. Nimetatud kahjumi ülekandmise võimalus kehtib KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohaselt ka ettevõtjatele, kes peavad tasuma ettevõtte tulumaksu. |
| --- | --- |

(5)

Ettevõtjaid maksustatakse Saksamaal peamiselt tulumaksuseaduse (edaspidi „EStG”) ja KStG alusel. EstG paragrahvi 10d lõike 2 kohaselt võib ühe majandusaasta kahjumi üle kanda, st et maksustatavat sissetulekut järgmistel maksustamisaastatel on võimalik maksutõhususe põhimõtte järgi vähendada kogusummas kuni üks miljon eurot aastas. Nimetatud kahjumi ülekandmise võimalus kehtib KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohaselt ka ettevõtjatele, kes peavad tasuma ettevõtte tulumaksu.

| (6) | Kahjumi ülekandmise võimalust hakati kasutama selleks, et asuti ostma ammu mis tahes äritegevuse lõpetanud ettevõtjaid, kelle kahjumit oli siiski võimalik üle kanda (nn riiulifirmad, ingl empty-shell companies). |
| --- | --- |

(6)

Kahjumi ülekandmise võimalust hakati kasutama selleks, et asuti ostma ammu mis tahes äritegevuse lõpetanud ettevõtjaid, kelle kahjumit oli siiski võimalik üle kanda (nn riiulifirmad, ingl empty-shell companies).

| (7) | Selliste riiulifirmade ostmise tõkestamise eesmärgil piiras Saksamaa seadusandja 1997. aastal kahjumi ülekandmise võimalust, kehtestades KStG paragrahvi 8 lõikes 4 nn riiulifirmade ostmise sätte. Nimetatud sättega piirati kahjumi ülekandmise võimalust ettevõtjatele, kes olid kahjumiga ettevõtjatega õiguslikult ja majanduslikult identsed. Säte ei sisalda küll mõiste „majanduslikult identne” määratlust, kuid selles on selle esitatud üks negatiivne näide ja kaks positiivset näidet:






  a) | majandusliku identsusega ei ole tegemist juhul, kui üle poole kapitaliühingu osalusest kantakse üle ja kapitaliühing jätkab või taasalustab oma äritegevust valdavalt uue käibekapitaliga; |
| --- | --- | --- |

(7)

Selliste riiulifirmade ostmise tõkestamise eesmärgil piiras Saksamaa seadusandja 1997. aastal kahjumi ülekandmise võimalust, kehtestades KStG paragrahvi 8 lõikes 4 nn riiulifirmade ostmise sätte. Nimetatud sättega piirati kahjumi ülekandmise võimalust ettevõtjatele, kes olid kahjumiga ettevõtjatega õiguslikult ja majanduslikult identsed. Säte ei sisalda küll mõiste „majanduslikult identne” määratlust, kuid selles on selle esitatud üks negatiivne näide ja kaks positiivset näidet:

a)

majandusliku identsusega ei ole tegemist juhul, kui üle poole kapitaliühingu osalusest kantakse üle ja kapitaliühing jätkab või taasalustab oma äritegevust valdavalt uue käibekapitaliga;

| b) | majandusliku identsusega on seevastu tegemist juhul, kui uus käibekapital on mõeldud üksnes ettevõtja saneerimiseks, mis on põhjustanud säilinud kahjumi mahaarvamise, ning kui ettevõtja jätkab järgneva viie aasta kestel äritegevust majanduslike tingimuste üldolukorraga võrreldavas ulatuses; |
| --- | --- |

b)

majandusliku identsusega on seevastu tegemist juhul, kui uus käibekapital on mõeldud üksnes ettevõtja saneerimiseks, mis on põhjustanud säilinud kahjumi mahaarvamise, ning kui ettevõtja jätkab järgneva viie aasta kestel äritegevust majanduslike tingimuste üldolukorraga võrreldavas ulatuses;

| c) | majandusliku identsusega on tegemist ka juhul, kui ostja uue käibekapitali andmise asemel katab need kahjud, mis kahjumiga ettevõtjal on tekkinud. |
| --- | --- |

c)

majandusliku identsusega on tegemist ka juhul, kui ostja uue käibekapitali andmise asemel katab need kahjud, mis kahjumiga ettevõtjal on tekkinud.

| (8) | Kaht viimast näidet on tavaliselt nimetatud „saneerimisklausliks”. |
| --- | --- |

(8)

Kaht viimast näidet on tavaliselt nimetatud „saneerimisklausliks”.

| (9) | KStG paragrahvi 8 lõige 4 tunnistati kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008 ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega. |
| --- | --- |

(9)

KStG paragrahvi 8 lõige 4 tunnistati kehtetuks alates 1. jaanuarist 2008 ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega.

| (10) | Ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega lisati ka KStG paragrahvi 8c uus lõige 1, mis KStG varasema paragrahvi 8 lõikega 4 võrreldes piirab märkimisväärselt enam kahjumi ülekandmise võimalust aktsiate omandamise korral. Uue sättega nähakse ette järgmist:






  a) | kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui ostjale kantakse üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest ettevõttes; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega lisati ka KStG paragrahvi 8c uus lõige 1, mis KStG varasema paragrahvi 8 lõikega 4 võrreldes piirab märkimisväärselt enam kahjumi ülekandmise võimalust aktsiate omandamise korral. Uue sättega nähakse ette järgmist:

a)

kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui ostjale kantakse üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest ettevõttes;

| b) | kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 %, maksimaalselt aga 50 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest ettevõttes, siis kaob kasutamata kahjum proportsionaalselt aktsiaosaluse vahetumise protsendiga. |
| --- | --- |

b)

kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 %, maksimaalselt aga 50 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest ettevõttes, siis kaob kasutamata kahjum proportsionaalselt aktsiaosaluse vahetumise protsendiga.

| (11) | Esialgu ei nähtud uue sättega ette erandit ettevõtjatele, kus saneerimine ja olulised muudatused aktsionäride koosseisus toimusid samaaegselt. |
| --- | --- |

(11)

Esialgu ei nähtud uue sättega ette erandit ettevõtjatele, kus saneerimine ja olulised muudatused aktsionäride koosseisus toimusid samaaegselt.

| (12) | Saksamaa parlamendis Bundestag’is koos ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega vastu võetud seaduse seletuskirja kohaselt asendati KStG paragrahvi 8 lõige 4 sama seaduse paragrahvi 8c lõikega 1, et sätet lihtsustada (seaduse seletuskirja kohaselt tekitas KStG paragrahvi 8 lõike rakendamine praktikas hulgaliselt keerulisi õiguslikke probleeme), ning et kuritarvitamist sihipärasemalt takistada (4). Seadusandja teadis, et muudatuse kohaselt ei oleks raskustes olevate ettevõtete saneerimise korral, mis on seotud osaluse omandamisega, enam võimalik kahjumi ülekandmine. Seda peeti siiski vastuvõetavaks, kuna maksuametid saaksid sellistes olukordades ka ilma sõnaselge seadusandliku regulatsioonita loobuda maksunõuetest õigluse põhimõttel (5). |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa parlamendis Bundestag’is koos ettevõtte tulumaksureformi 2008. aasta seadusega vastu võetud seaduse seletuskirja kohaselt asendati KStG paragrahvi 8 lõige 4 sama seaduse paragrahvi 8c lõikega 1, et sätet lihtsustada (seaduse seletuskirja kohaselt tekitas KStG paragrahvi 8 lõike rakendamine praktikas hulgaliselt keerulisi õiguslikke probleeme), ning et kuritarvitamist sihipärasemalt takistada (4). Seadusandja teadis, et muudatuse kohaselt ei oleks raskustes olevate ettevõtete saneerimise korral, mis on seotud osaluse omandamisega, enam võimalik kahjumi ülekandmine. Seda peeti siiski vastuvõetavaks, kuna maksuametid saaksid sellistes olukordades ka ilma sõnaselge seadusandliku regulatsioonita loobuda maksunõuetest õigluse põhimõttel (5).

2.2.   Meede

| (13) | 2009. aasta juunis lisati KStG paragrahvi 8c muudatusega sama seaduse paragrahvi 8c lõikena 1a säte, mille kohaselt kahjumi ülekandmine on jätkuvalt võimalik, kui raskustes olev ettevõte ostetakse saneerimise eesmärgil. See muudatus oli ravikindlustust käsitleva maksuvähenduse seaduse (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) osa (6). Uut sätet nimetatakse samuti saneerimisklausliks või (et seda eristada KStG paragrahvi 8 lõikest 4) uueks saneerimisklausliks. Seega luuakse alates 1. jaanuarist 2008 KStG paragrahvi 8c lõikega 1 erand kahjumi ülekandmise piirangule. |
| --- | --- |

(13)

2009. aasta juunis lisati KStG paragrahvi 8c muudatusega sama seaduse paragrahvi 8c lõikena 1a säte, mille kohaselt kahjumi ülekandmine on jätkuvalt võimalik, kui raskustes olev ettevõte ostetakse saneerimise eesmärgil. See muudatus oli ravikindlustust käsitleva maksuvähenduse seaduse (Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung) osa (6). Uut sätet nimetatakse samuti saneerimisklausliks või (et seda eristada KStG paragrahvi 8 lõikest 4) uueks saneerimisklausliks. Seega luuakse alates 1. jaanuarist 2008 KStG paragrahvi 8c lõikega 1 erand kahjumi ülekandmise piirangule.

| (14) | KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tohib ettevõte kahjumi üle kanda ka KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohase aktsiakapitali omandamise korral järgmistel tingimustel:






  a) | aktsiakapitali omandamise eesmärk on ettevõte saneerida (7); |
| --- | --- | --- |

(14)

KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tohib ettevõte kahjumi üle kanda ka KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohase aktsiakapitali omandamise korral järgmistel tingimustel:

a)

aktsiakapitali omandamise eesmärk on ettevõte saneerida (7);

| b) | ettevõtja on ostmise ajal maksejõuetu või ta on võlgadega ülekoormatud või teda ähvardab ostmise ajal maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus (8); |
| --- | --- |

b)

ettevõtja on ostmise ajal maksejõuetu või ta on võlgadega ülekoormatud või teda ähvardab ostmise ajal maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus (8);

| c) | ettevõtte olulised struktuurid säilitatakse, mille eelduseks on asjaolud, et






  — | ettevõte järgib sõlmitud ettevõtte lepingut töökohtade reguleerimisega või |
| --- | --- | --- |

c)

ettevõtte olulised struktuurid säilitatakse, mille eelduseks on asjaolud, et

—

ettevõte järgib sõlmitud ettevõtte lepingut töökohtade reguleerimisega või

| — | esimesel viiel aastal pärast aktsiakapitali omandamist säilitatakse 80 % töökohtadest (arvestades iga-aastast keskmist töötasu) või |
| --- | --- |

—

esimesel viiel aastal pärast aktsiakapitali omandamist säilitatakse 80 % töökohtadest (arvestades iga-aastast keskmist töötasu) või

| — | kaheteistkümne kuu jooksul suurendatakse märkimisväärselt käibekapitali või võetakse veel väärtust omavaid rahalisi kohustusi; olulisel määral käibekapitali suurendamisega on tegemist juhul, kui uus käibekapital moodustab vähemalt 25 % möödunud majandusaasta märgitud kapitalist; kapitaliühingust antavad soodustused, mis tehakse kolme aasta jooksul pärast uue käibekapitali lisamist, vähendavad antud käibekapitali väärtust; |
| --- | --- |

—

kaheteistkümne kuu jooksul suurendatakse märkimisväärselt käibekapitali või võetakse veel väärtust omavaid rahalisi kohustusi; olulisel määral käibekapitali suurendamisega on tegemist juhul, kui uus käibekapital moodustab vähemalt 25 % möödunud majandusaasta märgitud kapitalist; kapitaliühingust antavad soodustused, mis tehakse kolme aasta jooksul pärast uue käibekapitali lisamist, vähendavad antud käibekapitali väärtust;

| d) | viie aasta jooksul pärast aktsiakapitali omandamist sektorit ei vahetata; |
| --- | --- |

d)

viie aasta jooksul pärast aktsiakapitali omandamist sektorit ei vahetata;

| e) | ettevõtja ei olnud aktsiakapitali omandamise ajal oma äritegevust lõpetanud. |
| --- | --- |

e)

ettevõtja ei olnud aktsiakapitali omandamise ajal oma äritegevust lõpetanud.

| (15) | KStG paragrahvi 8c lõige 1a jõustus 10. juulil 2009 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

(15)

KStG paragrahvi 8c lõige 1a jõustus 10. juulil 2009 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2008.

| (16) | Algselt oleks KStG paragrahvi 8c lõige 1a pidanud kaotama kehtivuse 31. detsembril 2009. Kuid 22. detsembril 2009 võttis Bundestag majanduskasvu kiirendamise 2009. aasta seaduse (9) raames vastu sätte, millega KStGst asjakohane aegumisklausel kustutati (meede muudeti alaliseks). |
| --- | --- |

(16)

Algselt oleks KStG paragrahvi 8c lõige 1a pidanud kaotama kehtivuse 31. detsembril 2009. Kuid 22. detsembril 2009 võttis Bundestag majanduskasvu kiirendamise 2009. aasta seaduse (9) raames vastu sätte, millega KStGst asjakohane aegumisklausel kustutati (meede muudeti alaliseks).

| (17) | Sellega seoses märgitagu, et kahjumit, mida on võimalik üle kanda, saab tasaarvestada ainult saneerimisele kuuluva ettevõtte kasumiga. Ostja ei saa seda kahjumit tasaarvestada oma kasumiga. |
| --- | --- |

(17)

Sellega seoses märgitagu, et kahjumit, mida on võimalik üle kanda, saab tasaarvestada ainult saneerimisele kuuluva ettevõtte kasumiga. Ostja ei saa seda kahjumit tasaarvestada oma kasumiga.

| (18) | See kehtib isegi siis, kui ostja konsolideerib oma maksukohustused kontserni tasandile, sest KStG paragrahvi 15 esimese lause punkt 1 keelab kahjumi ülekandmise, kui ettevõtja on kontserni osa (10). |
| --- | --- |

(18)

See kehtib isegi siis, kui ostja konsolideerib oma maksukohustused kontserni tasandile, sest KStG paragrahvi 15 esimese lause punkt 1 keelab kahjumi ülekandmise, kui ettevõtja on kontserni osa (10).

| (19) | Saksamaa ettevõtte tulumaksuõiguse järgi selline kahjum aga ei kao; tütarettevõtja tasandil see üksnes külmutatakse ja seda saab kasutada alles siis, kui ettevõtja ei kuulu enam konsolideerimisgruppi. Sellisel külmutatud kahjumil puudub tähtaeg kahjumi ülekandmiseks. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa ettevõtte tulumaksuõiguse järgi selline kahjum aga ei kao; tütarettevõtja tasandil see üksnes külmutatakse ja seda saab kasutada alles siis, kui ettevõtja ei kuulu enam konsolideerimisgruppi. Sellisel külmutatud kahjumil puudub tähtaeg kahjumi ülekandmiseks.

| (20) | Ostjale antakse KStG paragrahvi 8c lõike 1a alusel abi kaudselt, kuna saneerimisele kuuluva ettevõtja maksukoormus pärast saneerimise edukat lõpuleviimist väheneb. Lisaks sellele saab ostja muidugi oma äritegevuse täielikult või osaliselt ostetud ettevõtjasse üle tuua ja sel viisil ülekantud kahjumit kasutada. |
| --- | --- |

(20)

Ostjale antakse KStG paragrahvi 8c lõike 1a alusel abi kaudselt, kuna saneerimisele kuuluva ettevõtja maksukoormus pärast saneerimise edukat lõpuleviimist väheneb. Lisaks sellele saab ostja muidugi oma äritegevuse täielikult või osaliselt ostetud ettevõtjasse üle tuua ja sel viisil ülekantud kahjumit kasutada.

2.3.   KStG paragrahvi 8c lõike 1a ja KStG paragrahvi 8 lõike 4 võrdlus

| (21) | Uus säte KStG paragrahvi 8c lõikes 1a erineb eelnevast KStG paragrahvi 8 kehtetuks tunnistatud lõikes 4 olnud sättest olulises ning abi hindamise jaoks määravas küsimuses. |
| --- | --- |

(21)

Uus säte KStG paragrahvi 8c lõikes 1a erineb eelnevast KStG paragrahvi 8 kehtetuks tunnistatud lõikes 4 olnud sättest olulises ning abi hindamise jaoks määravas küsimuses.

| (22) | KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohaselt ei saa ettevõtja kahjumit üle kanda, kui üle kantakse enam kui pool aktsiatest, välja arvatud juhul, kui saab rakendada saneerimisklauslit. Üldreegli kohaselt ei ole oluliselt muutunud aktsionäride koosseisu korral kahjumi ülekandmine võimalik. Olemasolev saneerimisklausel on seetõttu erand üldisest reeglist. |
| --- | --- |

(22)

KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohaselt ei saa ettevõtja kahjumit üle kanda, kui üle kantakse enam kui pool aktsiatest, välja arvatud juhul, kui saab rakendada saneerimisklauslit. Üldreegli kohaselt ei ole oluliselt muutunud aktsionäride koosseisu korral kahjumi ülekandmine võimalik. Olemasolev saneerimisklausel on seetõttu erand üldisest reeglist.

| (23) | KStG varasema paragrahvi 8 lõike 4 kohaselt seisnes üldreegel selles, et ka oluliselt muutunud aktsionäride koosseisu korral oli kahjumit ikkagi võimalik üle kanda juhul, kui tegemist oli ettevõtja majandusliku identsusega. Erandi eesmärk oli takistada kuritarvitamist (nt riiulifirmade ostmise teel). |
| --- | --- |

(23)

KStG varasema paragrahvi 8 lõike 4 kohaselt seisnes üldreegel selles, et ka oluliselt muutunud aktsionäride koosseisu korral oli kahjumit ikkagi võimalik üle kanda juhul, kui tegemist oli ettevõtja majandusliku identsusega. Erandi eesmärk oli takistada kuritarvitamist (nt riiulifirmade ostmise teel).

3.   ALGATAMISOTSUS

| (24) | 24. veebruari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada seoses nimetatud abiga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus. |
| --- | --- |

(24)

24. veebruari 2010. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada seoses nimetatud abiga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

| (25) | Komisjon avaldas algatamisotsuses arvamust, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tehakse vahet elujõuliste kahjumiga ettevõtjate ja (võib-olla) maksejõuetute või võlgadega ülekoormatud ettevõtjate vahel, kusjuures see tuleb kasuks ainult viimati nimetatutele. KStG paragrahvi 8c lõige 1a paistis seega olevat erandiks viitesüsteemist, mille kohaselt ei hõlmavat kahjumi ülekandmine mõlemat liiki ettevõtjaid. Lähtudes sellest, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused olid ilmselt täidetud, avaldas komisjon esialgse arvamuse, et meede on valikuline ja sisaldab riigiabi. Lõpuks selgitas komisjon, et tal on kahtlusi meetme kokkusobivuses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, (11) ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, nagu seda on tõlgendatud ühenduse päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunistes (12) ja regionaalabi suunistes (13). |
| --- | --- |

(25)

Komisjon avaldas algatamisotsuses arvamust, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi tehakse vahet elujõuliste kahjumiga ettevõtjate ja (võib-olla) maksejõuetute või võlgadega ülekoormatud ettevõtjate vahel, kusjuures see tuleb kasuks ainult viimati nimetatutele. KStG paragrahvi 8c lõige 1a paistis seega olevat erandiks viitesüsteemist, mille kohaselt ei hõlmavat kahjumi ülekandmine mõlemat liiki ettevõtjaid. Lähtudes sellest, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused olid ilmselt täidetud, avaldas komisjon esialgse arvamuse, et meede on valikuline ja sisaldab riigiabi. Lõpuks selgitas komisjon, et tal on kahtlusi meetme kokkusobivuses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, nagu seda on tõlgendatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, (11) ja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c, nagu seda on tõlgendatud ühenduse päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunistes (12) ja regionaalabi suunistes (13).

| (26) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (14). Komisjon kutsus Saksamaad ja kõiki huvitatud isikuid üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(26)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (14). Komisjon kutsus Saksamaad ja kõiki huvitatud isikuid üles märkusi esitama.

| (27) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist andis Saksamaa rahandusministeerium pädevatele maksuametitele korralduse mitte rakendada KStG paragrahvi 8c lõiget 1a seni, kuni komisjon on käesolevas asjas oma otsuse langetanud, ning teavitada asjaomaseid ettevõtjaid sellest, et komisjoni negatiivse otsuse (15) korral tuleb saadud toetused tagasi maksta. |
| --- | --- |

(27)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist andis Saksamaa rahandusministeerium pädevatele maksuametitele korralduse mitte rakendada KStG paragrahvi 8c lõiget 1a seni, kuni komisjon on käesolevas asjas oma otsuse langetanud, ning teavitada asjaomaseid ettevõtjaid sellest, et komisjoni negatiivse otsuse (15) korral tuleb saadud toetused tagasi maksta.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (28) | Saksamaa hinnangul ei kujuta KStG paragrahvi 8c lõige 1a endast riigiabi järgmisel kolmel põhjusel:






  a) | sättes arvestatakse eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga (vt punkt 4.1); |
| --- | --- | --- |

(28)

Saksamaa hinnangul ei kujuta KStG paragrahvi 8c lõige 1a endast riigiabi järgmisel kolmel põhjusel:

a)

sättes arvestatakse eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga (vt punkt 4.1);

| b) | see ei ole valikuline (vt punkt 4.2); |
| --- | --- |

b)

see ei ole valikuline (vt punkt 4.2);

| c) | säte on õigustatud Saksamaa maksusüsteemi laadi ja üldise korralduse alusel (vt punkt 4.3). |
| --- | --- |

c)

säte on õigustatud Saksamaa maksusüsteemi laadi ja üldise korralduse alusel (vt punkt 4.3).

| (29) | Lisaks väidab Saksamaa, et uus saneerimisklausel KStG paragrahvi 8c lõikes 1a on olulisel määral vastavuses varasema saneerimisklausliga KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mille suhtes polevat komisjon kunagi kahtlusi väljendanud (vt punkt 4.4), ja et mitmes liikmesriigis olevat samalaadne maksusüsteem (vt punkt 4.5). |
| --- | --- |

(29)

Lisaks väidab Saksamaa, et uus saneerimisklausel KStG paragrahvi 8c lõikes 1a on olulisel määral vastavuses varasema saneerimisklausliga KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mille suhtes polevat komisjon kunagi kahtlusi väljendanud (vt punkt 4.4), ja et mitmes liikmesriigis olevat samalaadne maksusüsteem (vt punkt 4.5).

4.1.   Eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi järgimine

| (30) | Saksamaa esitas selle argumendi esmakordselt oma 2. juuli 2010. aasta kirjas. Saksamaa ametiasutused selgitasid selles, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka maksu- või maksulaadsete võlgade tagasinõudmisel (16). Saksa riigi side oma maksumaksjatega olevat võrreldav kestvusvõlasuhtega eraõigusliku võlausaldaja ja tema võlgniku vahel, mis põhineb näiteks üüri- või töölepingul. Saksamaa arvates loobuks eraõiguslik võlausaldaja kestvusvõlasuhtes osast oma tulevatest nõuetest, kui seeläbi oleks võimalik võlgniku ülevõtmine muu ettevõtja poolt ja seega kestvusvõlasuhte jätkumine. |
| --- | --- |

(30)

Saksamaa esitas selle argumendi esmakordselt oma 2. juuli 2010. aasta kirjas. Saksamaa ametiasutused selgitasid selles, et eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi saab kasutada ka maksu- või maksulaadsete võlgade tagasinõudmisel (16). Saksa riigi side oma maksumaksjatega olevat võrreldav kestvusvõlasuhtega eraõigusliku võlausaldaja ja tema võlgniku vahel, mis põhineb näiteks üüri- või töölepingul. Saksamaa arvates loobuks eraõiguslik võlausaldaja kestvusvõlasuhtes osast oma tulevatest nõuetest, kui seeläbi oleks võimalik võlgniku ülevõtmine muu ettevõtja poolt ja seega kestvusvõlasuhte jätkumine.

4.2.   Valikulisuse puudumine

| (31) | Saksamaa hinnangul on KStG paragrahvi 8c lõige 1a üldine meede, kuna seda saavad kasutada kõik ettevõtjad sõltumata nende kuuluvusest teatud piirkonda, tootmisharusse ja olenemata ettevõtte suurusest. Saksamaa väidab, et potentsiaalselt võib iga ettevõtja endast olenemata põhjustel sattuda rahalistesse raskustesse ja kuuluda seega sätte kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa hinnangul on KStG paragrahvi 8c lõige 1a üldine meede, kuna seda saavad kasutada kõik ettevõtjad sõltumata nende kuuluvusest teatud piirkonda, tootmisharusse ja olenemata ettevõtte suurusest. Saksamaa väidab, et potentsiaalselt võib iga ettevõtja endast olenemata põhjustel sattuda rahalistesse raskustesse ja kuuluda seega sätte kohaldamisalasse.

| (32) | Saksamaa rõhutab, et komisjon on äriühingute maksustamist käsitlevas 1998. aasta teatises avaldanud oma hinnangu, et üksnes maksutehnilise sisuga meetmed, nagu kahjumi ülekandmise eeskirjad, ei ole valikulised, „kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes”, ning et „asjaolu, et mõned äriühingud või mõned sektorid saavad kõnealustest maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei pruugi tähendada, et nad kuuluvad riigiabi käsitlevate konkurentsieeskirjade rakendusalasse” (17). |
| --- | --- |

(32)

Saksamaa rõhutab, et komisjon on äriühingute maksustamist käsitlevas 1998. aasta teatises avaldanud oma hinnangu, et üksnes maksutehnilise sisuga meetmed, nagu kahjumi ülekandmise eeskirjad, ei ole valikulised, „kui neid kohaldatakse eranditult kõigi äriühingute ja kõigi kaupade tootmise suhtes”, ning et „asjaolu, et mõned äriühingud või mõned sektorid saavad kõnealustest maksumeetmetest rohkem kasu kui teised, ei pruugi tähendada, et nad kuuluvad riigiabi käsitlevate konkurentsieeskirjade rakendusalasse” (17).

| (33) | Saksamaa on seisukohal, et selline maksusoodustuse kavandamine on eriti oluline teadus- ja arendustegevusele, aga ka keskkonnakaitse, hariduse või tööhõive valdkonnas. Saksamaa väitel ei ole valikulised need maksusüsteemid, mis tulevad kasuks ettevõtjatele, kes nendes valdkondades erilisi jõupingutusi teevad, sest kõigil ettevõtjatel olevat neile juurdepääs, isegi kui teatud valdkondades tegutsevad ettevõtjad sellest tegelikult teistega võrreldes suuremat kasu saavad. Saksamaa arvates peaks see kehtima ka maksueeskirjade suhtes, mis tulevad kasuks raskustes olevatele saneerimise eesmärgil ostetud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa on seisukohal, et selline maksusoodustuse kavandamine on eriti oluline teadus- ja arendustegevusele, aga ka keskkonnakaitse, hariduse või tööhõive valdkonnas. Saksamaa väitel ei ole valikulised need maksusüsteemid, mis tulevad kasuks ettevõtjatele, kes nendes valdkondades erilisi jõupingutusi teevad, sest kõigil ettevõtjatel olevat neile juurdepääs, isegi kui teatud valdkondades tegutsevad ettevõtjad sellest tegelikult teistega võrreldes suuremat kasu saavad. Saksamaa arvates peaks see kehtima ka maksueeskirjade suhtes, mis tulevad kasuks raskustes olevatele saneerimise eesmärgil ostetud ettevõtjatele.

| (34) | Saksamaa väidab, et Euroopa Kohus ja Üldkohus aktsepteeriksid seda, et üksnes raskustes olevatele ettevõtjatele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei olevat valikuline. Sellega seoses viitab Saksamaa kõigepealt DMT kohtuasjale, milles Euroopa Kohus, pidades silmas üht Belgia rahastamisüksust seoses raskustes olevate ettevõtjatega, märkis järgmist (18):
  „Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalkindlustusmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile ettevõtetele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses ettenähtud regulatsioonile. Komisjon seevastu rõhutab, et ONSSil olevat maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.
  Lepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega antakse abi ainult teatud ettevõtjatele või teatud tootmisharudele. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt vastavalt 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).
  Kohaliku kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.” |
| --- | --- |

(34)

Saksamaa väidab, et Euroopa Kohus ja Üldkohus aktsepteeriksid seda, et üksnes raskustes olevatele ettevõtjatele kasulik meede võiks põhimõtteliselt olla üldine meede, mis ei olevat valikuline. Sellega seoses viitab Saksamaa kõigepealt DMT kohtuasjale, milles Euroopa Kohus, pidades silmas üht Belgia rahastamisüksust seoses raskustes olevate ettevõtjatega, märkis järgmist (18):

„Prantsusmaa valitsus toob esile, et maksusoodustused sotsiaalkindlustusmaksetele ei kujuta endast riigiabi, kui need on antud samadel tingimustel kõigile ettevõtetele, kes on makseraskustes. See näib kehtivat Belgia õiguses ettenähtud regulatsioonile. Komisjon seevastu rõhutab, et ONSSil olevat maksusoodustuste andmisel kaalutlusõigus.

Lepingu artikli 92 lõikest 1 tulenevalt ei hõlma see säte üldist liiki meetmed, millega antakse abi ainult teatud ettevõtjatele või teatud tootmisharudele. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, millistel meedet rakendatakse, ei saa seda meedet vaadata kui üldist liiki meedet (vt vastavalt 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1996, lk I-4551, punktid 23 ja 24).

Kohaliku kohtu ülesanne on põhikohtuasjas hinnata, kas ONSSil on maksusoodustuste andmiseks kaalutlusõigus, ja kui ei ole, kas ONSSi antud maksusoodustused on üldist liiki või abistavad need ainult teatud ettevõtjaid.”

| (35) | Lisaks viitas Saksamaa HAMSA kohtuasjale, milles Hispaania ametiasutused väitsid, et meede ei olevat valikuline, kuna see kehtib kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele. Üldkohus on selle kohta märkinud järgmist (19):
  „Käesoleval juhul tuleb tagasi lükata hageja ja Hispaania Kuningriigi argument, et 26. juuli 1922. aasta Hispaania seadus maksete lõpetamise kohta loob üldise iseloomuga menetluse, mis kehtib kõikidele raskustes olevatele äriühingutele. On küll tõsi, et seda seadust ei pea rakendama valikuliselt teatud ettevõtjate rühmade või teatud tootmisharude kasuks, kuid komisjoni esile toodud võlakergendus ei tulene automaatselt selle seaduse rakendamisest, vaid asjaomaste asutuste diskretsiooniotsusest. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, kuidas meedet rakendatakse, ei saa seda meedet kohtu otsuse kohaselt vaadata kui üldist liiki meedet (Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97, DM Transport, EKL 1999, I-3913, punkt 27).” |
| --- | --- |

(35)

Lisaks viitas Saksamaa HAMSA kohtuasjale, milles Hispaania ametiasutused väitsid, et meede ei olevat valikuline, kuna see kehtib kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele. Üldkohus on selle kohta märkinud järgmist (19):

„Käesoleval juhul tuleb tagasi lükata hageja ja Hispaania Kuningriigi argument, et 26. juuli 1922. aasta Hispaania seadus maksete lõpetamise kohta loob üldise iseloomuga menetluse, mis kehtib kõikidele raskustes olevatele äriühingutele. On küll tõsi, et seda seadust ei pea rakendama valikuliselt teatud ettevõtjate rühmade või teatud tootmisharude kasuks, kuid komisjoni esile toodud võlakergendus ei tulene automaatselt selle seaduse rakendamisest, vaid asjaomaste asutuste diskretsiooniotsusest. Kui seevastu asutusel, kes annab rahalisi eeliseid, on kaalutlusõigus, mis võimaldab tal määrata abisaajad või tingimused, kuidas meedet rakendatakse, ei saa seda meedet kohtu otsuse kohaselt vaadata kui üldist liiki meedet (Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97, DM Transport, EKL 1999, I-3913, punkt 27).”

| (36) | Saksamaa väidab, et vastupidiselt DMT ja HAMSA kohtuasjades käsitletud meetmetele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ametiasutuste kaalutlusõigust; meetme rakendamine tulenevat automaatselt seadusest. Seetõttu jõuab Saksamaa vastupidise järelduseni, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei olevat valikuline. |
| --- | --- |

(36)

Saksamaa väidab, et vastupidiselt DMT ja HAMSA kohtuasjades käsitletud meetmetele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ametiasutuste kaalutlusõigust; meetme rakendamine tulenevat automaatselt seadusest. Seetõttu jõuab Saksamaa vastupidise järelduseni, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei olevat valikuline.

| (37) | Lisaks leiab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a olevat pankrotiõiguse norm. Ettevõtjate abikõlblikkus tuginevat mõistetele maksejõuetus, ähvardav maksejõuetus ja võlgadega ülekoormatus, mis on määratletud pankrotiseaduses ja on põhjusteks maksejõuetuks kuulutamisel. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks leiab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a olevat pankrotiõiguse norm. Ettevõtjate abikõlblikkus tuginevat mõistetele maksejõuetus, ähvardav maksejõuetus ja võlgadega ülekoormatus, mis on määratletud pankrotiseaduses ja on põhjusteks maksejõuetuks kuulutamisel.

| (38) | Saksamaa järeldab seoses valikulisusega, et komisjoni seisukohast tuleneb, et iga maksusoodustus – isegi kui see on üldiselt rakendatav – olevat riigiabi, ning selline seisukoht olevat vastuolus ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa järeldab seoses valikulisusega, et komisjoni seisukohast tuleneb, et iga maksusoodustus – isegi kui see on üldiselt rakendatav – olevat riigiabi, ning selline seisukoht olevat vastuolus ELi toimimise lepinguga.

4.3.   Õigustatus maksusüsteemi laadi ja üldise korralduse alusel

| (39) | Saksamaa arvates on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a loodud erand õigustatud Saksa ettevõtete maksustamise süsteemi laadi ja üldise korralduse alusel. Raskustes olevate saneerimisele kuuluvate ettevõtjate äriühingute ning muude ettevõtjate vahel olevat objektiivne erinevus ja see objektiivne erinevus õigustavat raskuses olevate ettevõtjate, mis ostetakse saneerimise eesmärgil, teistsugust kohtlemist. Saksamaa tugineb nende argumentide põhjendamisel kolmele kaalutlusele. |
| --- | --- |

(39)

Saksamaa arvates on KStG paragrahvi 8c lõikega 1a loodud erand õigustatud Saksa ettevõtete maksustamise süsteemi laadi ja üldise korralduse alusel. Raskustes olevate saneerimisele kuuluvate ettevõtjate äriühingute ning muude ettevõtjate vahel olevat objektiivne erinevus ja see objektiivne erinevus õigustavat raskuses olevate ettevõtjate, mis ostetakse saneerimise eesmärgil, teistsugust kohtlemist. Saksamaa tugineb nende argumentide põhjendamisel kolmele kaalutlusele.

| (40) | Esiteks olevat raskuses olevatel ettevõtjatel vastupidiselt rahaliselt elujõulistele ettevõtjatele, kes saavad valida kapitalituru kaudu rahastamise ja ostja leidmise vahel, ainult võimalus leida ostja, sest nad ei saa kasutada kapitaliturul võõrkapitali ega võtta pangalaenu. Seetõttu kaoks raskustes olevatel ettevõtjatel süsteemselt kahjumi ülekandmise võimalus, samas kui elujõulised ettevõtjad saaksid alati valida võõrkapitali hankimise ja ostja leidmise vahel. |
| --- | --- |

(40)

Esiteks olevat raskuses olevatel ettevõtjatel vastupidiselt rahaliselt elujõulistele ettevõtjatele, kes saavad valida kapitalituru kaudu rahastamise ja ostja leidmise vahel, ainult võimalus leida ostja, sest nad ei saa kasutada kapitaliturul võõrkapitali ega võtta pangalaenu. Seetõttu kaoks raskustes olevatel ettevõtjatel süsteemselt kahjumi ülekandmise võimalus, samas kui elujõulised ettevõtjad saaksid alati valida võõrkapitali hankimise ja ostja leidmise vahel.

| (41) | Teiseks väidab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk (milleks on takistada riiulifirmade ostmist) ei nõua kahjumi ülekandmise võimaluse välistamist neil juhtudel, kui ostetakse saneerimise eesmärgil ning see ei ole üksnes maksualaselt põhjendatud. Seda eesmärki ei ole võimalik säilitada ilma piiranguid seadmata KStG paragrahvi 8c lõikele 1a raskustes olevate ettevõtjate ostmisel saneerimise eesmärgil, see tähendab muude ostmisjuhtude kaasamiseta. |
| --- | --- |

(41)

Teiseks väidab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk (milleks on takistada riiulifirmade ostmist) ei nõua kahjumi ülekandmise võimaluse välistamist neil juhtudel, kui ostetakse saneerimise eesmärgil ning see ei ole üksnes maksualaselt põhjendatud. Seda eesmärki ei ole võimalik säilitada ilma piiranguid seadmata KStG paragrahvi 8c lõikele 1a raskustes olevate ettevõtjate ostmisel saneerimise eesmärgil, see tähendab muude ostmisjuhtude kaasamiseta.

| (42) | Kolmandaks põhjendab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1 tagatakse, et ettevõtja osaluste ostuhind põhineb ainult ettevõtja majanduslikul väärtusel ja kogunenud kahjumi väärtust maksude optimeerimiseks ostuhinda ei arvata. Seevastu raskustes oleva ettevõtja ostmisel saneerimise eesmärgil ei olevat kogunenud kahjumi võimalikul väärtusel olulist tähtsust. Selle argumendi kinnitamiseks viitab Saksamaa asjaolule, et audiitorid ei omista kaubandusõigusega kooskõlas olevas kontserni raamatupidamises majanduslikult kehval järjel oleva ettevõtja võimalikule ülekantud kahjumile mingit tähtsust. |
| --- | --- |

(42)

Kolmandaks põhjendab Saksamaa, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1 tagatakse, et ettevõtja osaluste ostuhind põhineb ainult ettevõtja majanduslikul väärtusel ja kogunenud kahjumi väärtust maksude optimeerimiseks ostuhinda ei arvata. Seevastu raskustes oleva ettevõtja ostmisel saneerimise eesmärgil ei olevat kogunenud kahjumi võimalikul väärtusel olulist tähtsust. Selle argumendi kinnitamiseks viitab Saksamaa asjaolule, et audiitorid ei omista kaubandusõigusega kooskõlas olevas kontserni raamatupidamises majanduslikult kehval järjel oleva ettevõtja võimalikule ülekantud kahjumile mingit tähtsust.

| (43) | Nende asjaolude koostoimele tuginedes on Saksamaa seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a, isegi kui see oleks prima facie valikuline, on Saksamaa ettevõtete maksustamise süsteemi laadi ja üldise korralduse alusel igal juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(43)

Nende asjaolude koostoimele tuginedes on Saksamaa seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a, isegi kui see oleks prima facie valikuline, on Saksamaa ettevõtete maksustamise süsteemi laadi ja üldise korralduse alusel igal juhul õigustatud.

4.4.   Seos uue ja vana saneerimisklausli vahel

| (44) | Saksamaa märgib, et 1. jaanuaril 2008 asendati KStG paragrahv 8c samalaadse sättega KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mis samal ajal tühistati. Mõlemal sättel oli sama eesmärk – takistada riiulifirmade ostmist. |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa märgib, et 1. jaanuaril 2008 asendati KStG paragrahv 8c samalaadse sättega KStG paragrahvi 8 lõikes 4, mis samal ajal tühistati. Mõlemal sättel oli sama eesmärk – takistada riiulifirmade ostmist.

| (45) | Saksamaa rõhutab, et komisjon pole kunagi väljendanud kahtlusi KStG paragrahvi 8 lõike 4 suhtes ja seetõttu ei tohiks see säte endast abi kujutada. |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa rõhutab, et komisjon pole kunagi väljendanud kahtlusi KStG paragrahvi 8 lõike 4 suhtes ja seetõttu ei tohiks see säte endast abi kujutada.

| (46) | Sel põhjusel ei pea Saksamaa komisjoni seisukohta loogiliseks. |
| --- | --- |

(46)

Sel põhjusel ei pea Saksamaa komisjoni seisukohta loogiliseks.

4.5.   Muude maksusüsteemide samalaadne õigusnorm

| (47) | Saksamaa andmetel on paljudes muudes liikmesriikides KStG paragrahvi 8c lõikega 1a samalaadseid õigusnorme. Näitena nimetatakse Belgiat, Soomet, Itaaliat, Luksemburgi, Madalmaid ja Austriat. Kuigi süsteemid on paljuski sarnased, ei olevat komisjon nende liikmesriikide suhtes võtnud meetmeid, mis kooskõlas tema pädevusega riigiabi valdkonnas on komisjoni käsutuses. |
| --- | --- |

(47)

Saksamaa andmetel on paljudes muudes liikmesriikides KStG paragrahvi 8c lõikega 1a samalaadseid õigusnorme. Näitena nimetatakse Belgiat, Soomet, Itaaliat, Luksemburgi, Madalmaid ja Austriat. Kuigi süsteemid on paljuski sarnased, ei olevat komisjon nende liikmesriikide suhtes võtnud meetmeid, mis kooskõlas tema pädevusega riigiabi valdkonnas on komisjoni käsutuses.

| (48) | Seonduvalt algatamisotsuse punktiga 34, kus esitati komisjoni meetmed seoses Prantsusmaa maksusüsteemiga, selgitab Saksamaa, et Saksa süsteem erineb Prantsuse süsteemist, mis piirduvat teatud majandusharudega ja milles nähtavat ette täielik vabastamine ettevõtte tulumaksust. |
| --- | --- |

(48)

Seonduvalt algatamisotsuse punktiga 34, kus esitati komisjoni meetmed seoses Prantsusmaa maksusüsteemiga, selgitab Saksamaa, et Saksa süsteem erineb Prantsuse süsteemist, mis piirduvat teatud majandusharudega ja milles nähtavat ette täielik vabastamine ettevõtte tulumaksust.

5.   MEETME HINDAMINE

| (49) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.1.   Riigi ressursid ja riigi ressurssidest jaotamine

| (50) | Meedet tuleb rahastada riigi ressurssidest ning riigi ressursside kasutamise jaotajaks peab olema riik. Maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigi ressursse kasutatakse maksustamiskuludeks. Kui Saksamaa valitsus lubab ettevõtjatel oma tulumaksubaasi kahjumi ülekandmise teel vähendada, siis jääb Saksamaal ilma riigiabiks olevaks tuludest. Saksamaa teavitas komisjoni sellest, et meetme rakendamisel võivad maksutulud väheneda 900 miljoni euro võrra aastas. Meetme seotuse tõttu riigi ressursside vähenemisega jaotatakse seda riigi vahenditest. Abi antakse seaduse alusel ning seetõttu peab selle jaotajaks olema riik. |
| --- | --- |

(50)

Meedet tuleb rahastada riigi ressurssidest ning riigi ressursside kasutamise jaotajaks peab olema riik. Maksutulud vähenevad niivõrd, kuivõrd riigi ressursse kasutatakse maksustamiskuludeks. Kui Saksamaa valitsus lubab ettevõtjatel oma tulumaksubaasi kahjumi ülekandmise teel vähendada, siis jääb Saksamaal ilma riigiabiks olevaks tuludest. Saksamaa teavitas komisjoni sellest, et meetme rakendamisel võivad maksutulud väheneda 900 miljoni euro võrra aastas. Meetme seotuse tõttu riigi ressursside vähenemisega jaotatakse seda riigi vahenditest. Abi antakse seaduse alusel ning seetõttu peab selle jaotajaks olema riik.

5.2.   Valikulise eelise olemasolu

| (51) | Lisaks peab meede võimaldama abisaajatele valikulist eelist. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei hõlma abi mõiste mitte ainult positiivseid soodustusi, vaid ka meetmeid, mis erinevas vormis vähendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvaid kohustusi (20). |
| --- | --- |

(51)

Lisaks peab meede võimaldama abisaajatele valikulist eelist. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei hõlma abi mõiste mitte ainult positiivseid soodustusi, vaid ka meetmeid, mis erinevas vormis vähendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvaid kohustusi (20).

| (52) | KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohaselt viivad ettevõtte aktsionäride koosseisu teatud muudatused selleni, et varasema kahjumi maksustusliku ülekandmise võimalus maksualastel eesmärkidel läheb osaliselt või täiesti kaduma. |
| --- | --- |

(52)

KStG paragrahvi 8c lõike 1 kohaselt viivad ettevõtte aktsionäride koosseisu teatud muudatused selleni, et varasema kahjumi maksustusliku ülekandmise võimalus maksualastel eesmärkidel läheb osaliselt või täiesti kaduma.

| (53) | KStG paragrahvi 8c lõikega 1a luuakse erand sellest reeglist juhul, kui aktsiate omandamine puudutab raskustes olevat ettevõtjat ning see toimub saneerimise eesmärgil. |
| --- | --- |

(53)

KStG paragrahvi 8c lõikega 1a luuakse erand sellest reeglist juhul, kui aktsiate omandamine puudutab raskustes olevat ettevõtjat ning see toimub saneerimise eesmärgil.

| (54) | Seega saab KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võimaldada tingimustele vastavatele ettevõtjatele valikulist eelist, sest ettevõtjatele pakutakse maksustatava tulu arvestamisel võimalust tasaarvestada eelmistel aastatel saadud kahjum tuleviku kasumi arvelt. |
| --- | --- |

(54)

Seega saab KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võimaldada tingimustele vastavatele ettevõtjatele valikulist eelist, sest ettevõtjatele pakutakse maksustatava tulu arvestamisel võimalust tasaarvestada eelmistel aastatel saadud kahjum tuleviku kasumi arvelt.

| (55) | Saksamaa väitel ei ole KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul, nagu märgitakse põhjenduses 28, tegemist sellise valikulise eelisega. Need väited tuginevad kolmele järgmisele kaalutlusele:






  a) | KStG paragrahvi 8c lõikes 1a arvestatakse eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga (5.2.1); |
| --- | --- | --- |

(55)

Saksamaa väitel ei ole KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul, nagu märgitakse põhjenduses 28, tegemist sellise valikulise eelisega. Need väited tuginevad kolmele järgmisele kaalutlusele:

a)

KStG paragrahvi 8c lõikes 1a arvestatakse eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga (5.2.1);

| b) | KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole prima facie valikuline (5.2.2); |
| --- | --- |

b)

KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole prima facie valikuline (5.2.2);

| c) | KStG paragrahvi 8c lõige 1a on õigustatud maksusüsteemi laadi ja üldise korralduse alusel (5.2.3). |
| --- | --- |

c)

KStG paragrahvi 8c lõige 1a on õigustatud maksusüsteemi laadi ja üldise korralduse alusel (5.2.3).

| (56) | Lisaks tõstab Saksamaa esile KStG paragrahvi 8c lõike 1a sarnasust selle sätte varasema kujuga KStG paragrahvi 8 lõikes 4 (vt 5.2.4), samuti viitab Saksamaa asjaolule, et muudes liikmesriikides on kasutusel samalaadsed sätted (vt 5.2.5). |
| --- | --- |

(56)

Lisaks tõstab Saksamaa esile KStG paragrahvi 8c lõike 1a sarnasust selle sätte varasema kujuga KStG paragrahvi 8 lõikes 4 (vt 5.2.4), samuti viitab Saksamaa asjaolule, et muudes liikmesriikides on kasutusel samalaadsed sätted (vt 5.2.5).

5.2.1.   Turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi võimalik kasutamine

| (57) | Saksamaa väidab, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, kuna see vastab turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja käitumisele, kellega võlgnik on kestvusvõlasuhtes. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa väidab, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a on kooskõlas eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumiga, kuna see vastab turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja käitumisele, kellega võlgnik on kestvusvõlasuhtes.

| (58) | Komisjoni arvates on need väited mitmel põhjusel alusetud. Vastavalt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikale rakendatakse turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi ainult siis, kui riik tegutseb majandustegevusega tegeleva ettevõtjana; kõnesoleva kriteeriumi rakendamine ei ole asjakohane, kui riik kasutab oma eelisõigusi avaliku võimu kandjana (21). Käesoleval juhul on riigil avaliku võimu kandjana riigi maksumonopol. |
| --- | --- |

(58)

Komisjoni arvates on need väited mitmel põhjusel alusetud. Vastavalt Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikale rakendatakse turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi ainult siis, kui riik tegutseb majandustegevusega tegeleva ettevõtjana; kõnesoleva kriteeriumi rakendamine ei ole asjakohane, kui riik kasutab oma eelisõigusi avaliku võimu kandjana (21). Käesoleval juhul on riigil avaliku võimu kandjana riigi maksumonopol.

| (59) | Komisjoni arvates ei muuda Saksamaa viidatud kohtupraktika selles hinnangus midagi. KStG paragrahvi 8c lõige 1a puudutab maksuvõla tekkimist, samas kui kohtuasjades Hispaania vs. komisjon (22) ja DMT (23) oli tegemist asjaoludega, mille puhul haldusasutusel oli võimalus olemasolevad maksuvõlad kustutada. Seetõttu ei ole turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi rakendamine käesoleval juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(59)

Komisjoni arvates ei muuda Saksamaa viidatud kohtupraktika selles hinnangus midagi. KStG paragrahvi 8c lõige 1a puudutab maksuvõla tekkimist, samas kui kohtuasjades Hispaania vs. komisjon (22) ja DMT (23) oli tegemist asjaoludega, mille puhul haldusasutusel oli võimalus olemasolevad maksuvõlad kustutada. Seetõttu ei ole turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi rakendamine käesoleval juhul asjakohane.

| (60) | Teiseks isegi juhul kui kriteerium oleks rakendatav, mida komisjon vaidlustab, märgib komisjon, et maksualane eelis antakse automaatselt, ilma et eelnevalt kontrollitaks, kui suur on kahjumi väärtus kokku (otsustav tulevase maksusoodustuse ülemmäära kehtestamisel), mil määral abisaaja on võimeline jälle tulusalt majandama ja kas võlgnikul on strateegiliselt oluline osatähtsus. Turutingimustes tegutsev eraõiguslik võlausaldaja ei näe oma üldtingimustes ette sellist automaatset loobumist tulevaste võlgade sissenõudmisest, välja arvatud juhul, kui ta on eelnevalt välja selgitanud nõuetest loobumise ulatuse, võlgniku rahalised väljavaated ja tema strateegilise osatähtsuse. |
| --- | --- |

(60)

Teiseks isegi juhul kui kriteerium oleks rakendatav, mida komisjon vaidlustab, märgib komisjon, et maksualane eelis antakse automaatselt, ilma et eelnevalt kontrollitaks, kui suur on kahjumi väärtus kokku (otsustav tulevase maksusoodustuse ülemmäära kehtestamisel), mil määral abisaaja on võimeline jälle tulusalt majandama ja kas võlgnikul on strateegiliselt oluline osatähtsus. Turutingimustes tegutsev eraõiguslik võlausaldaja ei näe oma üldtingimustes ette sellist automaatset loobumist tulevaste võlgade sissenõudmisest, välja arvatud juhul, kui ta on eelnevalt välja selgitanud nõuetest loobumise ulatuse, võlgniku rahalised väljavaated ja tema strateegilise osatähtsuse.

| (61) | Kolmandaks märgib komisjon, et vastupidiselt olukorrale pikaajalise lepingulise suhte puhul ei tugine KStG paragrahvi 8c lõige 1a olemasolevate võlgade tagasisaamisest loobumisele, vaid selles käsitletakse selliste võlgade võimalikku vähendamist, mis võiksid tekkida tulevikus, kui võlgnik on oma rahalise olukorra tasakaalustanud. Teisisõnu, tasumata võlakohustusi ei olegi enam selleks ajaks, kui riik lubab kahjumi ülekandmist. |
| --- | --- |

(61)

Kolmandaks märgib komisjon, et vastupidiselt olukorrale pikaajalise lepingulise suhte puhul ei tugine KStG paragrahvi 8c lõige 1a olemasolevate võlgade tagasisaamisest loobumisele, vaid selles käsitletakse selliste võlgade võimalikku vähendamist, mis võiksid tekkida tulevikus, kui võlgnik on oma rahalise olukorra tasakaalustanud. Teisisõnu, tasumata võlakohustusi ei olegi enam selleks ajaks, kui riik lubab kahjumi ülekandmist.

| (62) | Neljandaks tõstab komisjon esile, et maksujõuetuse korral võtab teine ettevõtja tavapäraselt võlgniku äritegevuse üle, mida riik saab siis maksumonopoli alusel maksustada. Turult lahkuva võlgniku asemele tuleb seega uus võlgnik. Vastupidiselt turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile ei ole olemasoleva kliendi lojaalsuse kontseptsioonil riiklike otsuste puhul mingit tähtsust. |
| --- | --- |

(62)

Neljandaks tõstab komisjon esile, et maksujõuetuse korral võtab teine ettevõtja tavapäraselt võlgniku äritegevuse üle, mida riik saab siis maksumonopoli alusel maksustada. Turult lahkuva võlgniku asemele tuleb seega uus võlgnik. Vastupidiselt turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile ei ole olemasoleva kliendi lojaalsuse kontseptsioonil riiklike otsuste puhul mingit tähtsust.

| (63) | Komisjon teeb sellest järelduse, et turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteerium ei ole käesoleval juhul rakendatav, kuna riik kasutab oma eelisõigusi avaliku võimu kandjana ega tegutse ettevõtjana. Isegi kui turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteerium oleks käesoleval juhul rakendatav, on komisjon pealegi tõendanud, et pikaajalise lepingulise suhte puhul ei oleks riigiga samas olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja võtnud KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võrreldavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon teeb sellest järelduse, et turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteerium ei ole käesoleval juhul rakendatav, kuna riik kasutab oma eelisõigusi avaliku võimu kandjana ega tegutse ettevõtjana. Isegi kui turutingimustes tegutseva eraõigusliku võlausaldaja kriteerium oleks käesoleval juhul rakendatav, on komisjon pealegi tõendanud, et pikaajalise lepingulise suhte puhul ei oleks riigiga samas olukorras olev eraõiguslik võlausaldaja võtnud KStG paragrahvi 8c lõikega 1a võrreldavaid meetmeid.

5.2.2.   Valikulisus – prima facie

| (64) | Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga maksumeetme valikulisuse kohta tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kontrollida, kas riiklik meede on teatud õigusliku regulatsiooni raames sobiv, et anda abi „teatud ettevõtetele või tootmisharudele” võrreldes teiste ettevõtete või tootmisharudega, mis on kõnesoleva regulatsiooni eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras (24). |
| --- | --- |

(64)

Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga maksumeetme valikulisuse kohta tuleb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt kontrollida, kas riiklik meede on teatud õigusliku regulatsiooni raames sobiv, et anda abi „teatud ettevõtetele või tootmisharudele” võrreldes teiste ettevõtete või tootmisharudega, mis on kõnesoleva regulatsiooni eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras (24).

| (65) | Seetõttu peab komisjon maksusüsteemi valikulise iseloomu hindamisel riigiabialaste õigusnormide alusel kõigepealt kindlaks määrama, kuidas asjakohane maksuvaldkond on kehtiva maksusüsteemi (edaspidi „viitesüsteem”) järgi üldiselt või n-ö tavajuhul reguleeritud. Teises etapis tuleb kontrollida ja kindlaks määrata, kas meede kujutab endast selles mõttes erandit, et see kohtleb erinevalt ettevõtjaid, kes on asjaomase liikmesriigi maksusüsteemi eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(65)

Seetõttu peab komisjon maksusüsteemi valikulise iseloomu hindamisel riigiabialaste õigusnormide alusel kõigepealt kindlaks määrama, kuidas asjakohane maksuvaldkond on kehtiva maksusüsteemi (edaspidi „viitesüsteem”) järgi üldiselt või n-ö tavajuhul reguleeritud. Teises etapis tuleb kontrollida ja kindlaks määrata, kas meede kujutab endast selles mõttes erandit, et see kohtleb erinevalt ettevõtjaid, kes on asjaomase liikmesriigi maksusüsteemi eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras.

5.2.2.1.   Viitesüsteem

| (66) | Komisjoni hinnangul on Saksamaa ettevõtete maksusüsteem selle praeguses versioonis viitesüsteem, eelkõige puudutab see KStG paragrahvi 8c lõike 1 eeskirju kahjumi mahaarvamise kohta ettevõtjate puhul, kelle aktsiakapitali omandatakse. Nagu selgitatakse põhjenduses 10, ei saa selle regulatsiooni kohaselt kasutamata kahjumit enam maha arvata, kui üle 50 % osalemisõigustest ettevõttes kantakse ostjale üle; see kaob osaliselt, kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 % ja maksimaalselt 50 % osalemisõigustest. Sellest järeldab komisjon, et kahjumi kaotamine on üldjuhtum, st et aktsionäride vahetuse korral on tegemist viitesüsteemiga. |
| --- | --- |

(66)

Komisjoni hinnangul on Saksamaa ettevõtete maksusüsteem selle praeguses versioonis viitesüsteem, eelkõige puudutab see KStG paragrahvi 8c lõike 1 eeskirju kahjumi mahaarvamise kohta ettevõtjate puhul, kelle aktsiakapitali omandatakse. Nagu selgitatakse põhjenduses 10, ei saa selle regulatsiooni kohaselt kasutamata kahjumit enam maha arvata, kui üle 50 % osalemisõigustest ettevõttes kantakse ostjale üle; see kaob osaliselt, kui viie aasta jooksul kantakse üle rohkem kui 25 % ja maksimaalselt 50 % osalemisõigustest. Sellest järeldab komisjon, et kahjumi kaotamine on üldjuhtum, st et aktsionäride vahetuse korral on tegemist viitesüsteemiga.

| (67) | Komisjon viitab sellele, et juba ühel varasemal juhtumil oli aluseks KStG paragrahvi 8c lõige 1 viitesüsteemina (25). Tookord nimetas komisjon KStG paragrahvi 8c lõike 1 erandit siseturuga kokkusobimatuks, kuna selle järgi oli ettevõtetel, keda riskikapitaliettevõtted üle võtsid, lubatud aktsionäride vahetusest hoolimata kahjumit üle kanda. Otsuse põhjendus kehtib ka praegu arutusel oleval juhtumil. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon viitab sellele, et juba ühel varasemal juhtumil oli aluseks KStG paragrahvi 8c lõige 1 viitesüsteemina (25). Tookord nimetas komisjon KStG paragrahvi 8c lõike 1 erandit siseturuga kokkusobimatuks, kuna selle järgi oli ettevõtetel, keda riskikapitaliettevõtted üle võtsid, lubatud aktsionäride vahetusest hoolimata kahjumit üle kanda. Otsuse põhjendus kehtib ka praegu arutusel oleval juhtumil.

5.2.2.2.   Vahe tegemine ettevõtjate vahel, kes maksusüsteemi eesmärki silmas pidades on sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras

| (68) | Erandina viitesüsteemist on KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaselt võimalik ettevõtjatel, kes ümberkorraldamise eesmärgil toimuva aktsiakapitali omandamise ajal on maksejõuetud või võlgadega ülekoormatud või keda ähvardavad maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus, teatud tingimuste täitmise korral oma kahjum üle kanda (vt põhjendus 14). |
| --- | --- |

(68)

Erandina viitesüsteemist on KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaselt võimalik ettevõtjatel, kes ümberkorraldamise eesmärgil toimuva aktsiakapitali omandamise ajal on maksejõuetud või võlgadega ülekoormatud või keda ähvardavad maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus, teatud tingimuste täitmise korral oma kahjum üle kanda (vt põhjendus 14).

| (69) | Saksamaa väidab, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1a kõrvaldatakse raskustes olevate ettevõtjate ümberkorraldamiselt maksualased tõkked. Seetõttu olevat maksusüsteemi eesmärki silmas pidades ainult raskustes olevad ettevõtjad sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Arvestades KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendatavust kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele ei olevat KStG paragrahvi 8c lõige 1a valikuline. |
| --- | --- |

(69)

Saksamaa väidab, et KStG paragrahvi 8c lõikega 1a kõrvaldatakse raskustes olevate ettevõtjate ümberkorraldamiselt maksualased tõkked. Seetõttu olevat maksusüsteemi eesmärki silmas pidades ainult raskustes olevad ettevõtjad sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. Arvestades KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendatavust kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele ei olevat KStG paragrahvi 8c lõige 1a valikuline.

| (70) | Otsused kohtuasjades DMT (26) ja HAMSA (27) toetavad Saksamaa arvates seda seisukohta. Kõnealustel juhtudel olevat Euroopa Kohus ja Üldkohus jõudnud järeldusele, et meetmed on valikulised, kuna tegemist olevat olnud ametiasutuste diskretsiooniotsustega. Vastupidise järelduse korral võivat nendest otsustest tuletada, et meede, mis kehtivat kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele ja mille suhtes puuduvat ametiasutuste kaalutlusõigus, ei ole valikuline. |
| --- | --- |

(70)

Otsused kohtuasjades DMT (26) ja HAMSA (27) toetavad Saksamaa arvates seda seisukohta. Kõnealustel juhtudel olevat Euroopa Kohus ja Üldkohus jõudnud järeldusele, et meetmed on valikulised, kuna tegemist olevat olnud ametiasutuste diskretsiooniotsustega. Vastupidise järelduse korral võivat nendest otsustest tuletada, et meede, mis kehtivat kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele ja mille suhtes puuduvat ametiasutuste kaalutlusõigus, ei ole valikuline.

| (71) | Komisjon rõhutab esmajoones seda, et maksusüsteemi eesmärk tuleb määratleda viitesüsteemi ja mitte erandsätte tasandil (28). Ettevõtete tulumaksusüsteemi mõte ja eesmärk on tuua eelarvesse tulu. Tekib küsimus, kas seda eesmärki on arvestatud, kui ettevõtjad vähendavad liigselt oma maksustamisbaasi, kasutades selleks kahjumi ülekandmist riiulifirmadest. KStG paragrahvi 8c lõikega 1 tuleb takistada seda, et muutunud aktsionäride koosseisuga ettevõtjad saaksid oma kahjumi üle kanda. See on selgelt arusaadav seaduse seletuskirjast, kui seadusesse lisati KStG paragrahvi 8c lõige 1 ja sealt kustutati KStG paragrahvi 8 lõige 4 (29). Järelikult on kõik vahetunud aktsionäride koosseisuga ettevõtjad maksusüsteemi eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon rõhutab esmajoones seda, et maksusüsteemi eesmärk tuleb määratleda viitesüsteemi ja mitte erandsätte tasandil (28). Ettevõtete tulumaksusüsteemi mõte ja eesmärk on tuua eelarvesse tulu. Tekib küsimus, kas seda eesmärki on arvestatud, kui ettevõtjad vähendavad liigselt oma maksustamisbaasi, kasutades selleks kahjumi ülekandmist riiulifirmadest. KStG paragrahvi 8c lõikega 1 tuleb takistada seda, et muutunud aktsionäride koosseisuga ettevõtjad saaksid oma kahjumi üle kanda. See on selgelt arusaadav seaduse seletuskirjast, kui seadusesse lisati KStG paragrahvi 8c lõige 1 ja sealt kustutati KStG paragrahvi 8 lõige 4 (29). Järelikult on kõik vahetunud aktsionäride koosseisuga ettevõtjad maksusüsteemi eesmärki silmas pidades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (72) | Komisjon rõhutab, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a erandsäte hõlmab eranditult raskustes olevad ettevõtjaid. Kahjum võib olla tekkinud ka nendele ettevõtjatele, kes ei ole ostmise ajal maksejõuetud või võlgadega ülekoormatud või keda ei ähvarda maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus, kuid nemad ei tohi kahjumit üle kanda. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon rõhutab, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a erandsäte hõlmab eranditult raskustes olevad ettevõtjaid. Kahjum võib olla tekkinud ka nendele ettevõtjatele, kes ei ole ostmise ajal maksejõuetud või võlgadega ülekoormatud või keda ei ähvarda maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus, kuid nemad ei tohi kahjumit üle kanda.

| (73) | Seepärast jõuab komisjon järeldusele, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi koheldakse erinevalt kahjumiga, ent muidu elujõulisi ettevõtjaid ja maksejõuetuid või võlgadega ülekoormatud või maksejõuetusest ja võlgadega ülekoormatusest ohustatud ettevõtjaid, kusjuures eelisolukorras on viimati nimetatud ettevõtjad. Järelikult koheldakse KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi erinevalt ettevõtjaid, kes maksusüsteemi eesmärki silmas pidades on sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(73)

Seepärast jõuab komisjon järeldusele, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi koheldakse erinevalt kahjumiga, ent muidu elujõulisi ettevõtjaid ja maksejõuetuid või võlgadega ülekoormatud või maksejõuetusest ja võlgadega ülekoormatusest ohustatud ettevõtjaid, kusjuures eelisolukorras on viimati nimetatud ettevõtjad. Järelikult koheldakse KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi erinevalt ettevõtjaid, kes maksusüsteemi eesmärki silmas pidades on sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (74) | Teiseks rõhutab komisjon, et vastupidiselt Saksamaa seisukohale ei ole Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikas kunagi olnud sellist käsitust, et meede, mis on kohaldav kõigile raskuses olevate ettevõtjatele ning mis ei jäta ametiasutustele kaalutlusõigust, ei ole määratluse kohaselt valikuline. |
| --- | --- |

(74)

Teiseks rõhutab komisjon, et vastupidiselt Saksamaa seisukohale ei ole Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikas kunagi olnud sellist käsitust, et meede, mis on kohaldav kõigile raskuses olevate ettevõtjatele ning mis ei jäta ametiasutustele kaalutlusõigust, ei ole määratluse kohaselt valikuline.

| (75) | Seonduvalt DMT kohtuasjaga märgitagu, et seoses Prantsusmaa valitsuse väitega, mis on kooskõlas Saksamaa seisukohaga, jõuab Euroopa Kohus punktis 28 järeldusele, et isegi kui riigi ametiasutustel pole kaalutlusõigust, on siiski kohaliku kohtu ülesandeks kontrollida, kas kõnealune riiklik meede on üldise või valikulise iseloomuga. Seega tunnistab Euroopa Kohus kaudselt, et riiklik meede, mis on mõeldud kõigi raskustes olevate ettevõtjate jaoks ega jäta ametiasutustele kaalutlusõigust, võib siiski olla valikuline. |
| --- | --- |

(75)

Seonduvalt DMT kohtuasjaga märgitagu, et seoses Prantsusmaa valitsuse väitega, mis on kooskõlas Saksamaa seisukohaga, jõuab Euroopa Kohus punktis 28 järeldusele, et isegi kui riigi ametiasutustel pole kaalutlusõigust, on siiski kohaliku kohtu ülesandeks kontrollida, kas kõnealune riiklik meede on üldise või valikulise iseloomuga. Seega tunnistab Euroopa Kohus kaudselt, et riiklik meede, mis on mõeldud kõigi raskustes olevate ettevõtjate jaoks ega jäta ametiasutustele kaalutlusõigust, võib siiski olla valikuline.

| (76) | Seonduvalt HAMSA kohtuasjaga märgib komisjon, et Euroopa Kohtu obiter dictum punktis 157 käsitletakse Hispaania üldist pankrotiõigust. Kindlasti ei ole HAMSA kohtuasjas tegemist pankrotiõigusliku meetmega, vaid Hispaania ametiasutuste poolse võlgade tagasisaamisest loobumisega, mis toimub vabatahtlikkuse alusel ning milleks ametiasutustel puudus seaduslik kohustus ja mis oma ulatuselt ületas kaugelt erainvestorite poolsed võlgade tagasisaamisest loobumise. Seepärast on kirjeldatud juhtum kõnealuse meetme hindamisel ebaoluline. |
| --- | --- |

(76)

Seonduvalt HAMSA kohtuasjaga märgib komisjon, et Euroopa Kohtu obiter dictum punktis 157 käsitletakse Hispaania üldist pankrotiõigust. Kindlasti ei ole HAMSA kohtuasjas tegemist pankrotiõigusliku meetmega, vaid Hispaania ametiasutuste poolse võlgade tagasisaamisest loobumisega, mis toimub vabatahtlikkuse alusel ning milleks ametiasutustel puudus seaduslik kohustus ja mis oma ulatuselt ületas kaugelt erainvestorite poolsed võlgade tagasisaamisest loobumise. Seepärast on kirjeldatud juhtum kõnealuse meetme hindamisel ebaoluline.

| (77) | Peaadvokaat Fennelly kinnitas Ecotrade’i kohtuasjas esitatud ettepanekus, et eeskirjad, mida kohaldatakse kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele, on valikulised ja võivad endast kujutada riigiabi (30). |
| --- | --- |

(77)

Peaadvokaat Fennelly kinnitas Ecotrade’i kohtuasjas esitatud ettepanekus, et eeskirjad, mida kohaldatakse kõigile raskustes olevatele ettevõtjatele, on valikulised ja võivad endast kujutada riigiabi (30).

| (78) | Seepärast on komisjoni hinnang kõnealusele meetmele vastupidiselt Saksamaa omale kooskõlas Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikaga. |
| --- | --- |

(78)

Seepärast on komisjoni hinnang kõnealusele meetmele vastupidiselt Saksamaa omale kooskõlas Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikaga.

| (79) | Eelöeldust tulenevalt on komisjoni hinnangul KStG paragrahvi 8c lõige 1a prima facie valikuline. |
| --- | --- |

(79)

Eelöeldust tulenevalt on komisjoni hinnangul KStG paragrahvi 8c lõige 1a prima facie valikuline.

5.2.3.   Õigustatus maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel, mille alla meede kuulub

| (80) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei esine seda valikulisuse tingimust meetme puhul, mis küll kujutab endast eelist abisaajatele, kuid on õigustatud süsteemi laadi või üldise korralduse alusel, mille juurde see kuulub (31). |
| --- | --- |

(80)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei esine seda valikulisuse tingimust meetme puhul, mis küll kujutab endast eelist abisaajatele, kuid on õigustatud süsteemi laadi või üldise korralduse alusel, mille juurde see kuulub (31).

| (81) | Seega kui komisjon (nagu käesoleval juhul) teeb järelduse, et meede näib olevat prima facie valikuline, peab ta kontrollima, kas selline vahetegemine on maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel, mille juurde meede kuulub, õigustatud. |
| --- | --- |

(81)

Seega kui komisjon (nagu käesoleval juhul) teeb järelduse, et meede näib olevat prima facie valikuline, peab ta kontrollima, kas selline vahetegemine on maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel, mille juurde meede kuulub, õigustatud.

| (82) | Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab asjaomane liikmesriik sellist õigustatust tõendama (32). |
| --- | --- |

(82)

Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab asjaomane liikmesriik sellist õigustatust tõendama (32).

| (83) | Euroopa Kohtu selgituste kohaselt tuleb sealjuures eristada konkreetse maksustamiskorraga taotletavaid väliseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke maksusüsteemile omaseid sisemehhanisme. Ainult viimati nimetatud mehhanismid põhjendavad asjakohaselt selle maksusüsteemi laadi või üldist korraldust, mille osa meede on. |
| --- | --- |

(83)

Euroopa Kohtu selgituste kohaselt tuleb sealjuures eristada konkreetse maksustamiskorraga taotletavaid väliseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke maksusüsteemile omaseid sisemehhanisme. Ainult viimati nimetatud mehhanismid põhjendavad asjakohaselt selle maksusüsteemi laadi või üldist korraldust, mille osa meede on.

| (84) | Komisjon on seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on vaja teha vahet KStG paragrahvi 8c lõike 1 eesmärgi ja KStG paragrahvi 8c lõike 1a eesmärgi vahel. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon on seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on vaja teha vahet KStG paragrahvi 8c lõike 1 eesmärgi ja KStG paragrahvi 8c lõike 1a eesmärgi vahel.

| (85) | Saksamaa selgituste kohaselt seisneb KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk selles, et takistada Saksa maksusüsteemis ettenähtud kahjumi ülekandmise võimaluse kuritarvitamist riiulifirmade ostmise teel. |
| --- | --- |

(85)

Saksamaa selgituste kohaselt seisneb KStG paragrahvi 8c lõike 1 mõte ja eesmärk selles, et takistada Saksa maksusüsteemis ettenähtud kahjumi ülekandmise võimaluse kuritarvitamist riiulifirmade ostmise teel.

| (86) | Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks, et KStG paragrahvi 8c lõikel 1 on palju ulatuslikum rakendusala kui selle sätte eelnenud regulatsioonil (KStG paragrahvi 8 lõige 4). Kui KStG paragrahvi 8 lõike 4 kohaselt oli kahjumi ülekandmine ainult siis välistatud, kui korraga olid täidetud kaks tingimust (aktsiakapitali omandamine teise ettevõtja poolt ja uus ärivaldkond), siis uues saneerimisklauslis teine tingimus puudub. Ostmise puhul teise ettevõtja poolt läheb kahjumi ülekandmise võimalus juba kaduma. Seadusandja oli teadlik sellest muudatusest rakendusalal, sest seaduslik muudatus järgis ainult eesmärki rahastada ettevõtte tulumaksumäära vähendamist 25 %-lt 15 %-le (33). |
| --- | --- |

(86)

Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks, et KStG paragrahvi 8c lõikel 1 on palju ulatuslikum rakendusala kui selle sätte eelnenud regulatsioonil (KStG paragrahvi 8 lõige 4). Kui KStG paragrahvi 8 lõike 4 kohaselt oli kahjumi ülekandmine ainult siis välistatud, kui korraga olid täidetud kaks tingimust (aktsiakapitali omandamine teise ettevõtja poolt ja uus ärivaldkond), siis uues saneerimisklauslis teine tingimus puudub. Ostmise puhul teise ettevõtja poolt läheb kahjumi ülekandmise võimalus juba kaduma. Seadusandja oli teadlik sellest muudatusest rakendusalal, sest seaduslik muudatus järgis ainult eesmärki rahastada ettevõtte tulumaksumäära vähendamist 25 %-lt 15 %-le (33).

| (87) | Seevastu ei peaks KStG paragrahvi 8c lõikega 1a kuritarvitusi takistatama. See nähtub uue saneerimisklausli kohta Saksamaa Liidupäeva seaduse seletuskirjast. Selles öeldakse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a lisati selleks, et finants- ja majanduskriisi põhjustatud probleemidest üle saada (34). Kriisi ajal olid piirangud kahjumi ülekandmisele suureks takistuseks ettevõtjate ümberkorraldamisel. |
| --- | --- |

(87)

Seevastu ei peaks KStG paragrahvi 8c lõikega 1a kuritarvitusi takistatama. See nähtub uue saneerimisklausli kohta Saksamaa Liidupäeva seaduse seletuskirjast. Selles öeldakse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a lisati selleks, et finants- ja majanduskriisi põhjustatud probleemidest üle saada (34). Kriisi ajal olid piirangud kahjumi ülekandmisele suureks takistuseks ettevõtjate ümberkorraldamisel.

| (88) | Komisjon märgib, et Saksamaa ise on algatamisotsuse kohta tehtud märkuses sõnaselgelt viidanud sellele, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole meede maksusüsteemi kuritarvitamise takistamiseks, vaid et saneerimisklausel lisati finants- ja majanduskriisis raskustesse sattunud ettevõtjate toetamiseks. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon märgib, et Saksamaa ise on algatamisotsuse kohta tehtud märkuses sõnaselgelt viidanud sellele, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole meede maksusüsteemi kuritarvitamise takistamiseks, vaid et saneerimisklausel lisati finants- ja majanduskriisis raskustesse sattunud ettevõtjate toetamiseks.

| (89) | Komisjon jõuab järeldusele, et selle spetsiifilise maksumeetmega järgitav eesmärk asub maksusüsteemist väljaspool. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei saa sellist välistest teguritest tulenevat eesmärki kasutada meetme õigustamiseks maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel (35). Seda saab uurida ainult meetme siseturuga kokkusobivuse kontrollimise teel. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon jõuab järeldusele, et selle spetsiifilise maksumeetmega järgitav eesmärk asub maksusüsteemist väljaspool. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei saa sellist välistest teguritest tulenevat eesmärki kasutada meetme õigustamiseks maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel (35). Seda saab uurida ainult meetme siseturuga kokkusobivuse kontrollimise teel.

| (90) | Saksamaa esitatud kolm väidet ei mõjuta seda hinnangut muutma. |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa esitatud kolm väidet ei mõjuta seda hinnangut muutma.

| (91) | Saksamaa väidab, et raskustes olev ettevõtja võib ainult investori kaudu jõuda rahastamisvahenditeni, samas kui ajutist kahju kandev elujõuline ettevõtja saab valida, kas ta hangib endale rahastamisvahendid kapitaliturult või laseb investoril end üle võtta ja hangib endale seejärel uut kapitali – komisjon seevastu on arvamusel, et maksuõiguse eesmärki silmas pidades on tähtsusetu, kuidas ettevõtja oma äritegevust rahastab. Ettevõtte tulumaksusüsteem põhineb kasumi maksustamisel ja kahjumi deklareerimisel. Finants- ja majanduskriisi ajal võis täheldada, et ajutist kahjumit kandsid ka kasumlikult majandavad ettevõtjad. Saneerimisklausli kohaselt ette nähtud kahjumi ülekandmine siiski nimetatud kasumlikult majandavaid ettevõtjaid ei hõlma ning seega on nemad aktsionäride vahetuse ja järgneva aktsiakapitali uuendamise korral ebasoodsamas olukorras kui kahjumiga ebasoodsal järjel olevad ettevõtjad. Lisaks märgib komisjon, et finants- ja majanduskriisi ajal oli ka elujõulistel ajutise kahjumiga ettevõtjatel juurdepääs kapitaliturgudele raskendatud. Sellest tulenevalt on ebatäpsed juba sisulised eeldused, mis on esimese väite aluseks. Seepärast komisjon Saksamaa esimese väitega ei nõustu. |
| --- | --- |

(91)

Saksamaa väidab, et raskustes olev ettevõtja võib ainult investori kaudu jõuda rahastamisvahenditeni, samas kui ajutist kahju kandev elujõuline ettevõtja saab valida, kas ta hangib endale rahastamisvahendid kapitaliturult või laseb investoril end üle võtta ja hangib endale seejärel uut kapitali – komisjon seevastu on arvamusel, et maksuõiguse eesmärki silmas pidades on tähtsusetu, kuidas ettevõtja oma äritegevust rahastab. Ettevõtte tulumaksusüsteem põhineb kasumi maksustamisel ja kahjumi deklareerimisel. Finants- ja majanduskriisi ajal võis täheldada, et ajutist kahjumit kandsid ka kasumlikult majandavad ettevõtjad. Saneerimisklausli kohaselt ette nähtud kahjumi ülekandmine siiski nimetatud kasumlikult majandavaid ettevõtjaid ei hõlma ning seega on nemad aktsionäride vahetuse ja järgneva aktsiakapitali uuendamise korral ebasoodsamas olukorras kui kahjumiga ebasoodsal järjel olevad ettevõtjad. Lisaks märgib komisjon, et finants- ja majanduskriisi ajal oli ka elujõulistel ajutise kahjumiga ettevõtjatel juurdepääs kapitaliturgudele raskendatud. Sellest tulenevalt on ebatäpsed juba sisulised eeldused, mis on esimese väite aluseks. Seepärast komisjon Saksamaa esimese väitega ei nõustu.

| (92) | Saksamaa teise väite kohta, mille kohaselt on aktsionäride koosseisu vahetumise korral KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis’ega põhjendatud KStG paragrahvi 8c lõikega 1a ette nähtud sama paragrahvi ja sama lõike erand kahjumi ülekandmise üldkeelust (kuna raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamise puhul väidetavalt kuritarvitamise riski ei ole), märgib komisjon, et nimetatud väide ei ole õigustuseks piirangutele KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaldamisel raskustes olevatele ettevõtjatele. Komisjon rõhutab, et ka rahaliselt elujõuliste ettevõtjate ostmise puhul ei ole kuritarvitamise riski. Kuritarvitamise risk esineb ainult seoses riiulifirmadega. KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis ulatub kuritarvitamise vältimise piiridest kaugemale. Selle eesmärgiks on ka suurendada Saksa ettevõtete maksustamisbaasi ja vähendada ettevõtete tulumaksumäära 25 %-lt 15 %-le. Sellest tuleneb põhjus, miks KStG paragrahvi 8c lõige 1 hõlmab ka mitut aktsiakapitali omandamist, mille puhul ei esine kuritarvitamise riski. Seetõttu lükkab komisjon tagasi Saksamaa argumendi, mille järgi KStG paragrahvi 8c lõikega 1a lisatud erand vastab KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis’ele. |
| --- | --- |

(92)

Saksamaa teise väite kohta, mille kohaselt on aktsionäride koosseisu vahetumise korral KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis’ega põhjendatud KStG paragrahvi 8c lõikega 1a ette nähtud sama paragrahvi ja sama lõike erand kahjumi ülekandmise üldkeelust (kuna raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamise puhul väidetavalt kuritarvitamise riski ei ole), märgib komisjon, et nimetatud väide ei ole õigustuseks piirangutele KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaldamisel raskustes olevatele ettevõtjatele. Komisjon rõhutab, et ka rahaliselt elujõuliste ettevõtjate ostmise puhul ei ole kuritarvitamise riski. Kuritarvitamise risk esineb ainult seoses riiulifirmadega. KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis ulatub kuritarvitamise vältimise piiridest kaugemale. Selle eesmärgiks on ka suurendada Saksa ettevõtete maksustamisbaasi ja vähendada ettevõtete tulumaksumäära 25 %-lt 15 %-le. Sellest tuleneb põhjus, miks KStG paragrahvi 8c lõige 1 hõlmab ka mitut aktsiakapitali omandamist, mille puhul ei esine kuritarvitamise riski. Seetõttu lükkab komisjon tagasi Saksamaa argumendi, mille järgi KStG paragrahvi 8c lõikega 1a lisatud erand vastab KStG paragrahvi 8c lõike 1 ratio legis’ele.

| (93) | Saksamaa kolmanda väite kohta, mille järgi audiitorid ei omista tavaliselt kontserni konsolideeritud bilansis majanduslikult kehval järjel oleva ettevõtja kahjumile võimalike edasilükkunud maksude kindlaksmääramisel mingit tähtsust ja seega ei mõjuta see kehval järjel oleva ettevõtja müügihinda, märgib komisjon kõigepealt, et see põhineb raamatupidamise kriteeriumidel ning väide on seega maksualaste kaalutluste jaoks ebaoluline. Lisaks märgib komisjon, et see argument on vastuolus Saksamaa väitega, et kahjumi ülekandmise võimaluse puudumine takistab ümberkorraldamist. See kehtib ainult siis, kui ostja omistab kahjumi ülekandmise võimalusele teatud rahalist väärtust. Seepärast lükkab komisjon tagasi ka Saksamaa kolmanda põhjenduse. |
| --- | --- |

(93)

Saksamaa kolmanda väite kohta, mille järgi audiitorid ei omista tavaliselt kontserni konsolideeritud bilansis majanduslikult kehval järjel oleva ettevõtja kahjumile võimalike edasilükkunud maksude kindlaksmääramisel mingit tähtsust ja seega ei mõjuta see kehval järjel oleva ettevõtja müügihinda, märgib komisjon kõigepealt, et see põhineb raamatupidamise kriteeriumidel ning väide on seega maksualaste kaalutluste jaoks ebaoluline. Lisaks märgib komisjon, et see argument on vastuolus Saksamaa väitega, et kahjumi ülekandmise võimaluse puudumine takistab ümberkorraldamist. See kehtib ainult siis, kui ostja omistab kahjumi ülekandmise võimalusele teatud rahalist väärtust. Seepärast lükkab komisjon tagasi ka Saksamaa kolmanda põhjenduse.

| (94) | Lisaks väidab Saksamaa, et ka teised liikmesriigid näevad saneerimisel ette maksuvabastust ja viitab sellega seoses näiteks Prantsuse seadusele raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmise kohta. Komisjon ei saa nõustuda selle võrdlusel põhineva Saksamaa argumendiga. Esiteks saavad liikmesriigid meetme õigustamiseks kaasata viitesüsteemina ainult nende oma maksusüsteemile omaseid põhimõtteid, mille abil kontrollitakse, kas ettevõttele luuakse eelis riigiabi reeglite tähenduses. Ebaoluline on väide, et muudes liikmesriikides on võib-olla olemas võrreldavad maksumeetmed, sest need meetmed võivad samuti kuuluda lepingus sätestatud eeskirjade alla. Teiseks on Prantsuse seaduses esitatud meetmed seotud teiste tingimustega kui KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul. Prantsuse seadusega nähakse ette maksuvabastus uutele ettevõtjatele, kes võtavad raskustes oleva ettevõtja üle. Komisjon kuulutas selle 2004. aasta seaduse ühisturuga kokkusobimatuks, (36) seejärel Prantsusmaa muutis seadust, et viia see kooskõlla riigiabialaste õigusnormidega. Mõned sellest seadusest tulenevad eelised on nüüd tähtsusetud. Ülejäänud eelised on regionaalabina või abina väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKEd”) riigiabialaste õigusnormidega kokkusobivad (37). |
| --- | --- |

(94)

Lisaks väidab Saksamaa, et ka teised liikmesriigid näevad saneerimisel ette maksuvabastust ja viitab sellega seoses näiteks Prantsuse seadusele raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmise kohta. Komisjon ei saa nõustuda selle võrdlusel põhineva Saksamaa argumendiga. Esiteks saavad liikmesriigid meetme õigustamiseks kaasata viitesüsteemina ainult nende oma maksusüsteemile omaseid põhimõtteid, mille abil kontrollitakse, kas ettevõttele luuakse eelis riigiabi reeglite tähenduses. Ebaoluline on väide, et muudes liikmesriikides on võib-olla olemas võrreldavad maksumeetmed, sest need meetmed võivad samuti kuuluda lepingus sätestatud eeskirjade alla. Teiseks on Prantsuse seaduses esitatud meetmed seotud teiste tingimustega kui KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul. Prantsuse seadusega nähakse ette maksuvabastus uutele ettevõtjatele, kes võtavad raskustes oleva ettevõtja üle. Komisjon kuulutas selle 2004. aasta seaduse ühisturuga kokkusobimatuks, (36) seejärel Prantsusmaa muutis seadust, et viia see kooskõlla riigiabialaste õigusnormidega. Mõned sellest seadusest tulenevad eelised on nüüd tähtsusetud. Ülejäänud eelised on regionaalabina või abina väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKEd”) riigiabialaste õigusnormidega kokkusobivad (37).

| (95) | Seega järeldab komisjon eespool esitatud seletustest, et kõnealune meede ei tulene vahetult maksusüsteemi juhtmõtetest ega ole maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel õigustatud. |
| --- | --- |

(95)

Seega järeldab komisjon eespool esitatud seletustest, et kõnealune meede ei tulene vahetult maksusüsteemi juhtmõtetest ega ole maksusüsteemi laadi või üldise korralduse alusel õigustatud.

5.2.4.   Seos uue ja vana saneerimisklausli vahel

| (96) | Saksamaa rõhutab, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a kattub sisuliselt KStG varasema paragrahvi 8 lõikega 4, ning komisjon ei ole kunagi avaldanud hinnangut, et KStG paragrahvi 8 lõige 4 kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(96)

Saksamaa rõhutab, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a kattub sisuliselt KStG varasema paragrahvi 8 lõikega 4, ning komisjon ei ole kunagi avaldanud hinnangut, et KStG paragrahvi 8 lõige 4 kujutab endast riigiabi.

| (97) | Komisjon viitab sellele, et kuna Saksamaa ei ole kunagi teatanud KStG paragrahvi 8 lõikest 4, siis ei ole komisjonil varem olnud võimalust hinnangut anda, kas KStG paragrahvi 8 lõike 4 puhul on tegemist riigiabiga või mitte. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon viitab sellele, et kuna Saksamaa ei ole kunagi teatanud KStG paragrahvi 8 lõikest 4, siis ei ole komisjonil varem olnud võimalust hinnangut anda, kas KStG paragrahvi 8 lõike 4 puhul on tegemist riigiabiga või mitte.

| (98) | Käesolev menetlus käsitleb ainult KStG paragrahvi 8c lõiget 1a, sest ametliku kontrollimenetluse algatamine laieneb ainult sellele sättele. Saksamaa ei saa KStG paragrahvi 8c lõike 1a põhjendustes tugineda argumendile, et komisjon pole kunagi esitanud ametlikku vastulauset KStG paragrahvi 8 lõikele 4, kuna Saksamaa ei ole sellest klauslist kunagi teatanud. |
| --- | --- |

(98)

Käesolev menetlus käsitleb ainult KStG paragrahvi 8c lõiget 1a, sest ametliku kontrollimenetluse algatamine laieneb ainult sellele sättele. Saksamaa ei saa KStG paragrahvi 8c lõike 1a põhjendustes tugineda argumendile, et komisjon pole kunagi esitanud ametlikku vastulauset KStG paragrahvi 8 lõikele 4, kuna Saksamaa ei ole sellest klauslist kunagi teatanud.

| (99) | Kui peaks selguma, et selle sättega luuakse ettevõtjatele valikuline eelis, siis jätab komisjon endale õiguse kontrollida KStG paragrahvi 8 lõiget 4 riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(99)

Kui peaks selguma, et selle sättega luuakse ettevõtjatele valikuline eelis, siis jätab komisjon endale õiguse kontrollida KStG paragrahvi 8 lõiget 4 riigiabieeskirjade alusel.

5.2.5.   Samalaadsed maksusüsteemid muudes liikmesriikides

| (100) | Hinnang küsimusele, kas teatud meede kujutab endast riigiabi või mitte, ei ole kuidagi seotud asjaoluga, et muudes liikmesriikides on olemas samalaadsed või identsed maksusüsteemid, millest komisjoni ei ole teavitatud. |
| --- | --- |

(100)

Hinnang küsimusele, kas teatud meede kujutab endast riigiabi või mitte, ei ole kuidagi seotud asjaoluga, et muudes liikmesriikides on olemas samalaadsed või identsed maksusüsteemid, millest komisjoni ei ole teavitatud.

| (101) | Komisjon kontrollib Saksamaa edastatud teavet menetlusmääruse artikli 10 alusel (38). |
| --- | --- |

(101)

Komisjon kontrollib Saksamaa edastatud teavet menetlusmääruse artikli 10 alusel (38).

5.2.6.   Järeldus valikulise eelise olemasolu kohta

| (102) | Komisjon teeb järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a loob selle rakendusalas olevatele ettevõtjatele valikulise eelise. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon teeb järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a loob selle rakendusalas olevatele ettevõtjatele valikulise eelise.

5.3.   Mõju sisekaubandusele

| (103) | Meetme kohaldamine peab toimuma selliselt, et kahjustada liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi. KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole sektoripõhine, st regulatsioon võib soodustada kõiki majandussektoreid. Peaaegu kõik Saksa majandussektorid on esindatud turgudel, kus valitseb konkurents ja toimub liikmesriikidevaheline kaubavahetus. Seetõttu peaks meedet kohaldama selliselt, et kahjustada liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(103)

Meetme kohaldamine peab toimuma selliselt, et kahjustada liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi. KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei ole sektoripõhine, st regulatsioon võib soodustada kõiki majandussektoreid. Peaaegu kõik Saksa majandussektorid on esindatud turgudel, kus valitseb konkurents ja toimub liikmesriikidevaheline kaubavahetus. Seetõttu peaks meedet kohaldama selliselt, et kahjustada liikmesriikidevahelist kaubavahetust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi.

| (104) | Komisjon märgib, et Saksamaa edastatud teabe kohaselt võiks kõigi meetmega hõlmatud ettevõtjate puhul Saksa pankrotiseaduse alusel algatada pankrotimenetluse (vt põhjendus 14 ja joonealune märkus 7). Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunised”) punkti 10 alapunkti c tähenduses on kõigi võimalike meetmest abisaajate puhul seega tegemist raskustes olevate ettevõtjatega. Järelikult ei laiene ühelegi abisaajatest vähese tähtsusega abi puhul komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (39) kuna selle määruse artikli 1 punkti h järgi on raskustes olevad ettevõtjad selle kohaldamisalast välja arvatud. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon märgib, et Saksamaa edastatud teabe kohaselt võiks kõigi meetmega hõlmatud ettevõtjate puhul Saksa pankrotiseaduse alusel algatada pankrotimenetluse (vt põhjendus 14 ja joonealune märkus 7). Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunised”) punkti 10 alapunkti c tähenduses on kõigi võimalike meetmest abisaajate puhul seega tegemist raskustes olevate ettevõtjatega. Järelikult ei laiene ühelegi abisaajatest vähese tähtsusega abi puhul komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (39) kuna selle määruse artikli 1 punkti h järgi on raskustes olevad ettevõtjad selle kohaldamisalast välja arvatud.

5.4.   Järeldus

| (105) | Lähtudes sellest, et kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased tingimused on täidetud, annab komisjon hinnangu, et ettevõtte tulumaksuseaduse sätted kahjumi ülekandmise kohta (saneerimisklausel) kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Lähtudes sellest, et kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased tingimused on täidetud, annab komisjon hinnangu, et ettevõtte tulumaksuseaduse sätted kahjumi ülekandmise kohta (saneerimisklausel) kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

6.   MEETME SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE KONTROLLIMINE

| (106) | Komisjon võib tunnistada abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab liikmesriik tõendama meetme kokkusobivust siseturuga (40). Komisjon märgib sealjuures, et Saksamaa ei ole komisjoni algatamisotsuses esitatud sõnaselgest nõudest hoolimata sellekohast teavet edastanud. Juba ainuüksi sel põhjusel võib komisjon tunnistada kõnealuse abimeetme siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon võib tunnistada abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt peab liikmesriik tõendama meetme kokkusobivust siseturuga (40). Komisjon märgib sealjuures, et Saksamaa ei ole komisjoni algatamisotsuses esitatud sõnaselgest nõudest hoolimata sellekohast teavet edastanud. Juba ainuüksi sel põhjusel võib komisjon tunnistada kõnealuse abimeetme siseturuga kokkusobimatuks.

| (107) | Komisjon kontrollis siiski, kas nimetatud meedet võiks pidada sisseturuga kokkusobivaks. Komisjonil on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alla kuuluvate abijuhtumite osas laialdane kaalutlusõigus (41). Selle kaalutlusõiguse teostamisel on komisjon avaldanud suuniseid ja teatisi, kus on kindlaks määratud kriteeriumid, mille alusel saab teatud abi liike ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel pidada siseturuga kokkusobivaks. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud tema poolt riigiabi kontrollimise valdkonnas välja antud suuniseid ja teatisi järgima, kui need ei ole vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega ja kui liikmesriigid on neid tunnustanud (42). |
| --- | --- |

(107)

Komisjon kontrollis siiski, kas nimetatud meedet võiks pidada sisseturuga kokkusobivaks. Komisjonil on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alla kuuluvate abijuhtumite osas laialdane kaalutlusõigus (41). Selle kaalutlusõiguse teostamisel on komisjon avaldanud suuniseid ja teatisi, kus on kindlaks määratud kriteeriumid, mille alusel saab teatud abi liike ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel pidada siseturuga kokkusobivaks. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud tema poolt riigiabi kontrollimise valdkonnas välja antud suuniseid ja teatisi järgima, kui need ei ole vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega ja kui liikmesriigid on neid tunnustanud (42).

| (108) | Seetõttu tuleb kõigepealt kontrollida, kas teatatud riigiabi kuulub ühe või mitme suunise või teatise kohaldamisalasse ja kas selle saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest sätestatud sobivuskriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu tuleb kõigepealt kontrollida, kas teatatud riigiabi kuulub ühe või mitme suunise või teatise kohaldamisalasse ja kas selle saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest sätestatud sobivuskriteeriumid on täidetud.

6.1.   Võimalik kokkusobivus ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistikuga
   (43)

| (109) | KStG paragrahvi 8c lõige 1a lisati finants- ja majanduskriisi probleemidest ülesaamiseks, mistõttu komisjon kontrollis kava kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, nagu see on esitatud ajutises ühenduse riigiabi meetmete raamistikus. |
| --- | --- |

(109)

KStG paragrahvi 8c lõige 1a lisati finants- ja majanduskriisi probleemidest ülesaamiseks, mistõttu komisjon kontrollis kava kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel, nagu see on esitatud ajutises ühenduse riigiabi meetmete raamistikus.

| (110) | Praegust finants- ja majanduskriisi ning selle makromajanduslikku mõju liikmesriikidele arvesse võttes arvab komisjon, et kriisist ülesaamiseks on riigiabi teatud liigid piiratud ajaks põhjendatud ja neid saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus määratleti tingimused, mille täitmise korral sobivad sellised abikavad komisjoni hinnangul siseturuga kokku. |
| --- | --- |

(110)

Praegust finants- ja majanduskriisi ning selle makromajanduslikku mõju liikmesriikidele arvesse võttes arvab komisjon, et kriisist ülesaamiseks on riigiabi teatud liigid piiratud ajaks põhjendatud ja neid saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel pidada siseturuga kokkusobivaks. Ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus määratleti tingimused, mille täitmise korral sobivad sellised abikavad komisjoni hinnangul siseturuga kokku.

| (111) | Siiski ei saa KStG paragrahvi 8c lõiget 1a pidada üheks ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus nimetatud meetmetest, sest kavas käsitletakse raskustes olevatele ettevõtjatele tehtavaid maksueeliseid. Ent maksueeliste kujul antavat riigiabi ei ole ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus ette nähtud. |
| --- | --- |

(111)

Siiski ei saa KStG paragrahvi 8c lõiget 1a pidada üheks ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus nimetatud meetmetest, sest kavas käsitletakse raskustes olevatele ettevõtjatele tehtavaid maksueeliseid. Ent maksueeliste kujul antavat riigiabi ei ole ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus ette nähtud.

| (112) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul on täitmata vajalikud tingimused, mis võimaldaks pidada seda siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu see on esitatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus. |
| --- | --- |

(112)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul on täitmata vajalikud tingimused, mis võimaldaks pidada seda siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu see on esitatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus.

| (113) | Komisjon märgib siiski, et teatud abisaajatele antavat abi võib ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2 kohaselt lubada kui siseturuga kokkusobivat piiratud abi, kui see vastab kõigile Saksa abikava tingimustele, mille komisjon on sellel õiguslikul alusel heaks kiitnud. Seda liiki abina kvalifitseerumiseks peab abisaaja eelkõige tõendama, et ta ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olev äriühing ühenduse riigiabi suunistes esitatud määratluse kohaselt (suurettevõtjate puhul) või komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (44) artikli 1 lõikes 7 esitatud määratluses (VKEde puhul) ning et toetuse brutoekvivalent ei ületa 500 000 eurot. Lisaks peavad olema täidetud muud ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja Saksa abikavade heakskiitmise otsuse kohased tingimused. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon märgib siiski, et teatud abisaajatele antavat abi võib ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2 kohaselt lubada kui siseturuga kokkusobivat piiratud abi, kui see vastab kõigile Saksa abikava tingimustele, mille komisjon on sellel õiguslikul alusel heaks kiitnud. Seda liiki abina kvalifitseerumiseks peab abisaaja eelkõige tõendama, et ta ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olev äriühing ühenduse riigiabi suunistes esitatud määratluse kohaselt (suurettevõtjate puhul) või komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (44) artikli 1 lõikes 7 esitatud määratluses (VKEde puhul) ning et toetuse brutoekvivalent ei ületa 500 000 eurot. Lisaks peavad olema täidetud muud ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja Saksa abikavade heakskiitmise otsuse kohased tingimused.

6.2.   Võimalik kokkusobivus päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste
   (45)
  alusel

| (114) | Komisjon kontrollis kokkusobivust siseturuga ka päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste alusel seetõttu, et KStG paragrahvi 8c lõikes 1a käsitletakse kehval järjel olevatele ettevõtjatele antavaid maksueeliseid. Nimetatud suuniste kohaselt on abikõlblikud üksnes raskustes olevad ettevõtjad. Tõsi küll, nendes suunistes esitatud määratluse kohaselt võib maksejõuetut või võlgadega ülekoormatud ettevõtjat käsitada raskustes oleva ettevõtjana, kuid suuremasse kontserni kuuluvaid või selle poolt ülevõetavaid ettevõtjaid päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunised üldjuhul ei hõlma (päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkt 13). KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamise üheks tingimuseks on aktsiakapitali omandamine. Sihtettevõte võib aktsiakapitali omandamise järgselt tõenäoliselt kuuluda mõnda kontserni. Tavapäraselt peaks sellisel juhul kontsern kandma hoolt raskustes oleva ettevõtja eest, kes päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt ei oleks siis aga enam abikõlblik. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon kontrollis kokkusobivust siseturuga ka päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste alusel seetõttu, et KStG paragrahvi 8c lõikes 1a käsitletakse kehval järjel olevatele ettevõtjatele antavaid maksueeliseid. Nimetatud suuniste kohaselt on abikõlblikud üksnes raskustes olevad ettevõtjad. Tõsi küll, nendes suunistes esitatud määratluse kohaselt võib maksejõuetut või võlgadega ülekoormatud ettevõtjat käsitada raskustes oleva ettevõtjana, kuid suuremasse kontserni kuuluvaid või selle poolt ülevõetavaid ettevõtjaid päästmis- ja ümberkorraldamisabi suunised üldjuhul ei hõlma (päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkt 13). KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamise üheks tingimuseks on aktsiakapitali omandamine. Sihtettevõte võib aktsiakapitali omandamise järgselt tõenäoliselt kuuluda mõnda kontserni. Tavapäraselt peaks sellisel juhul kontsern kandma hoolt raskustes oleva ettevõtja eest, kes päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt ei oleks siis aga enam abikõlblik.

| (115) | Paraku pole nimetatud suuniste muud tingimused täidetud isegi nende abisaajate puhul, kellele võib päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt abi anda. |
| --- | --- |

(115)

Paraku pole nimetatud suuniste muud tingimused täidetud isegi nende abisaajate puhul, kellele võib päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt abi anda.

| 116) | Päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt võib päästmisabi anda ainult laenude ja laenutagatiste kujul. Kõnealust maksueelist ei saa seetõttu kuidagi päästmisabiks pidada. |
| --- | --- |

116)

Päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkti 25 alapunkti a kohaselt võib päästmisabi anda ainult laenude ja laenutagatiste kujul. Kõnealust maksueelist ei saa seetõttu kuidagi päästmisabiks pidada.

| (117) | Ümberkorraldamisabi puhul tuleb päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt esitada realistlik ümberkorraldamiskava, mis võimaldab ettevõtja elujõulisuse taastamist. Abi peab piirduma vajaliku miinimumiga. Abisaaja peab päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt osalema ümberkorraldamiskulude katmises. Lisaks sellele tuleb päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt võtta tasakaalustavaid meetmeid ülemääraste konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(117)

Ümberkorraldamisabi puhul tuleb päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt esitada realistlik ümberkorraldamiskava, mis võimaldab ettevõtja elujõulisuse taastamist. Abi peab piirduma vajaliku miinimumiga. Abisaaja peab päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt osalema ümberkorraldamiskulude katmises. Lisaks sellele tuleb päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste kohaselt võtta tasakaalustavaid meetmeid ülemääraste konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (118) | Ükski nimetatud tingimustest ei ole KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul täidetud. Seaduse seletuskirjas on küll märgitud, et sihtettevõte peab esitama positiivse äriprognoosiga saneerimiskava, kuid puuduvad tõendid selle kohta, et selline kava vastab päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste nõuetele ning et abi suurus piirdub vajaliku miinimumiga. Niisiis oleneb antava abi suurus ettevõtjale minevikus tekkinud kahjumist. Lisaks sellele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ei abisaaja osalust ega tasakaalustavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(118)

Ükski nimetatud tingimustest ei ole KStG paragrahvi 8c lõike 1a puhul täidetud. Seaduse seletuskirjas on küll märgitud, et sihtettevõte peab esitama positiivse äriprognoosiga saneerimiskava, kuid puuduvad tõendid selle kohta, et selline kava vastab päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste nõuetele ning et abi suurus piirdub vajaliku miinimumiga. Niisiis oleneb antava abi suurus ettevõtjale minevikus tekkinud kahjumist. Lisaks sellele ei nähta KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ette ei abisaaja osalust ega tasakaalustavaid meetmeid.

| (119) | Pealegi tuleb suurettevõtjaid antavast päästmis- ja ümberkorraldamisabist eraldi teavitada. Kava alusel ei ole seda võimalik teha. KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ei tehta aga vahet suurettevõtjatel ja VKEdel. |
| --- | --- |

(119)

Pealegi tuleb suurettevõtjaid antavast päästmis- ja ümberkorraldamisabist eraldi teavitada. Kava alusel ei ole seda võimalik teha. KStG paragrahvi 8c lõikes 1a ei tehta aga vahet suurettevõtjatel ja VKEdel.

| (120) | Komisjon märgib isegi VKEde puhul, kellele on võimalik kava alusel põhimõttelist päästmis- ja ümberkorraldamisabi anda, et täitmata on päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punktis 82 sellise kava jaoks määratletud erinõuded käesoleva otsuse punktis 117 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon märgib isegi VKEde puhul, kellele on võimalik kava alusel põhimõttelist päästmis- ja ümberkorraldamisabi anda, et täitmata on päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punktis 82 sellise kava jaoks määratletud erinõuded käesoleva otsuse punktis 117 esitatud põhjustel.

| (121) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et ümberkorraldamisabina ei sobi KStG paragrahvi 8c lõige 1a siseturuga kokku. |
| --- | --- |

(121)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et ümberkorraldamisabina ei sobi KStG paragrahvi 8c lõige 1a siseturuga kokku.

6.3.   Võimalik kokkusobivus regionaalabi suuniste
   (46)
  alusel

| (122) | KStG paragrahvi 8c lõiget 1a tuleb kontrollida ka regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(122)

KStG paragrahvi 8c lõiget 1a tuleb kontrollida ka regionaalabi suuniste alusel.

| (123) | Regionaalabi võimalikud saajad peavad asuma Saksamaal regionaalabi kõlblikus piirkonnas. KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamisel see tingimata nii ei ole, sest klausel kehtib ettevõtjatele kogu Saksamaa territooriumil. |
| --- | --- |

(123)

Regionaalabi võimalikud saajad peavad asuma Saksamaal regionaalabi kõlblikus piirkonnas. KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamisel see tingimata nii ei ole, sest klausel kehtib ettevõtjatele kogu Saksamaa territooriumil.

| (124) | Lisaks sellele ei kuulu raskustes olevad ettevõtjad päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses regionaalabi suuniste rakendusalasse (vt regionaalabi suuniste punkt 9). Järelikult ei saa ka kuulutada siseturuga kokkusobivaks abi, mida antakse abikõlblikes piirkondades asuvatele ettevõtjatele regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(124)

Lisaks sellele ei kuulu raskustes olevad ettevõtjad päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste tähenduses regionaalabi suuniste rakendusalasse (vt regionaalabi suuniste punkt 9). Järelikult ei saa ka kuulutada siseturuga kokkusobivaks abi, mida antakse abikõlblikes piirkondades asuvatele ettevõtjatele regionaalabi suuniste alusel.

| (125) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et kõnealune meede ei ole regionaalabina siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(125)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et kõnealune meede ei ole regionaalabina siseturuga kokkusobiv.

6.4.   Võimalik kokkusobivus keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste
   (47)
  alusel

| (126) | KStG paragrahvi 8c lõiget 1a tuleb kontrollida ka keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(126)

KStG paragrahvi 8c lõiget 1a tuleb kontrollida ka keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste alusel.

| (127) | Keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste põhiline eesmärk on tagada, et riigiabi meetmed oleksid keskkonnakaitse taseme tõstmiseks hädavajalikud. Lisaks sellele on vaja tagada, et abi positiivsed mõjud kaaluksid üles konkurentsi moonutamisest tulenevad negatiivsed mõjud, arvestades ELi toimimise lepingu artiklis 191 sätestatud „saastaja maksab” põhimõtet. |
| --- | --- |

(127)

Keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste põhiline eesmärk on tagada, et riigiabi meetmed oleksid keskkonnakaitse taseme tõstmiseks hädavajalikud. Lisaks sellele on vaja tagada, et abi positiivsed mõjud kaaluksid üles konkurentsi moonutamisest tulenevad negatiivsed mõjud, arvestades ELi toimimise lepingu artiklis 191 sätestatud „saastaja maksab” põhimõtet.

| (128) | Seda eesmärki KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei täida. Seaduse seletuskirjas ei ole püstitatud eesmärke keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste tähenduses. |
| --- | --- |

(128)

Seda eesmärki KStG paragrahvi 8c lõige 1a ei täida. Seaduse seletuskirjas ei ole püstitatud eesmärke keskkonnakaitseks antava riigiabi suuniste tähenduses.

| (129) | Päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punktis 20 on märgitud, et kui raskustes oleva ettevõtja eksistents on sattunud ohtu, ei saa seda kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus pole tagatud. Komisjoni hinnangul ei ole KStG paragrahvi 8c lõige 1a keskkonnakaitseks antava riigiabina siseturuga kokkusobiv, kuna kõigi KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaste võimalike abisaajate puhul on tegemist raskustes olevate ettevõtjatega päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkti 10 tähenduses. |
| --- | --- |

(129)

Päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punktis 20 on märgitud, et kui raskustes oleva ettevõtja eksistents on sattunud ohtu, ei saa seda kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus pole tagatud. Komisjoni hinnangul ei ole KStG paragrahvi 8c lõige 1a keskkonnakaitseks antava riigiabina siseturuga kokkusobiv, kuna kõigi KStG paragrahvi 8c lõike 1a kohaste võimalike abisaajate puhul on tegemist raskustes olevate ettevõtjatega päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste punkti 10 tähenduses.

6.5.   Võimalik kokkusobivus siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel

| (130) | Komisjon märgib, et teatatud meede kuulub nii ajutise ühenduse raamistiku kui ka päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste rakendusalasse. Seetõttu on ta oma kaalutlusõiguse teostamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b ja c kohaselt põhjenduses 109 jj nimetatud põhjustel seotud mõlema tekstiga. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon märgib, et teatatud meede kuulub nii ajutise ühenduse raamistiku kui ka päästmis- ja ümberkorraldamisabi suuniste rakendusalasse. Seetõttu on ta oma kaalutlusõiguse teostamisel ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b ja c kohaselt põhjenduses 109 jj nimetatud põhjustel seotud mõlema tekstiga.

| (131) | Kui komisjonile teatatakse erandlikest asjaoludest, võib ta oma kaalutlusõiguse ulatust uuesti kasutada tingimusel, et ta tegutseb ELi toimimise lepingu ja õiguse üldpõhimõtete, eelkõige võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, nagu see on esitatud Euroopa Kohtu praktikas (48). Sellega seoses võib komisjon Euroopa Kohtu praktika alusel kuulutada riigiabi siseturuga kokkusobivaks, kui riigiabiga taotletakse mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamist (ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b) või järgitakse ühist huvi pakkuvat eesmärki (ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c), (49) on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks (50) ja kui kaubandustingimusi ei muudeta määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(131)

Kui komisjonile teatatakse erandlikest asjaoludest, võib ta oma kaalutlusõiguse ulatust uuesti kasutada tingimusel, et ta tegutseb ELi toimimise lepingu ja õiguse üldpõhimõtete, eelkõige võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, nagu see on esitatud Euroopa Kohtu praktikas (48). Sellega seoses võib komisjon Euroopa Kohtu praktika alusel kuulutada riigiabi siseturuga kokkusobivaks, kui riigiabiga taotletakse mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamist (ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b) või järgitakse ühist huvi pakkuvat eesmärki (ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c), (49) on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks (50) ja kui kaubandustingimusi ei muudeta määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (132) | Kõnealusel juhul ei ole Saksamaa esitanud argumente selle tõenduseks, et abi on vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b või c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(132)

Kõnealusel juhul ei ole Saksamaa esitanud argumente selle tõenduseks, et abi on vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b või c alusel siseturuga kokkusobiv.

| (133) | Komisjon märgib, et meedet käsitleva üldteabe põhjal sõltub abi suurus abisaajale minevikus tekkinud kahjumist. Seetõttu ei ole ettevõtja saadav abisumma seotud abikavaga järgitava eesmärgiga, st et puudub seos saneerimistakistuste kõrvaldamise ja raskustes olevate ettevõtjate toetamise vahel finants- ja majanduskriisis. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et abikava ei järgi eesmärki piirduda vajaliku miinimumini piiratud abiga. Seega kahjustab see konkurentsi siseturul ühiste huvidega vastuolus oleval määral. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon märgib, et meedet käsitleva üldteabe põhjal sõltub abi suurus abisaajale minevikus tekkinud kahjumist. Seetõttu ei ole ettevõtja saadav abisumma seotud abikavaga järgitava eesmärgiga, st et puudub seos saneerimistakistuste kõrvaldamise ja raskustes olevate ettevõtjate toetamise vahel finants- ja majanduskriisis. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et abikava ei järgi eesmärki piirduda vajaliku miinimumini piiratud abiga. Seega kahjustab see konkurentsi siseturul ühiste huvidega vastuolus oleval määral.

| (134) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et meedet ei saa tunnistada vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b või c alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(134)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et meedet ei saa tunnistada vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktide b või c alusel siseturuga kokkusobivaks.

7.   ABI TAGASTAMINE

| (135) | Kuna eelnevalt abikavast ei teatatud, siis on tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(135)

Kuna eelnevalt abikavast ei teatatud, siis on tegemist ebaseadusliku abiga.

| (136) | Komisjoni väljakujunenud otsustuspraktika kohaselt peavad abisaajad tagastama kogu abi, mis anti ebaseaduslikult ning mis ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel ei ole siseturuga kokkusobiv. Selline otsustuspraktika kinnitati nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (51) artikliga 14, milles sätestatakse järgmist: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”. |
| --- | --- |

(136)

Komisjoni väljakujunenud otsustuspraktika kohaselt peavad abisaajad tagastama kogu abi, mis anti ebaseaduslikult ning mis ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel ei ole siseturuga kokkusobiv. Selline otsustuspraktika kinnitati nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (51) artikliga 14, milles sätestatakse järgmist: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada”.

| (137) | Kuna kõnealune meede kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda, millega taastatakse enne abi andmist turul valitsenud olukord. Tagasimaksed tuleb seetõttu sooritada abisaajale eelise tekkimise ajavahemiku eest, see tähendab aja eest, mil abi oli abisaaja käsutuses. Intresse tuleb maksta kuni abi tagasimaksmise kuupäevani. |
| --- | --- |

(137)

Kuna kõnealune meede kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb see abi tagasi nõuda, millega taastatakse enne abi andmist turul valitsenud olukord. Tagasimaksed tuleb seetõttu sooritada abisaajale eelise tekkimise ajavahemiku eest, see tähendab aja eest, mil abi oli abisaaja käsutuses. Intresse tuleb maksta kuni abi tagasimaksmise kuupäevani.

| (138) | Komisjon on seisukohal, et ettevõtte tulumaksu iga-aastane maksetähtaeg on oluline selle ajavahemiku määramisel, mil abi oli abisaaja käsutuses. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon on seisukohal, et ettevõtte tulumaksu iga-aastane maksetähtaeg on oluline selle ajavahemiku määramisel, mil abi oli abisaaja käsutuses.

| (139) | Saksamaa peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajatelt abi tagasi saada. Selleks et määrata kindlaks tagastamisjuhtumite arv, peab Saksamaa koostama loetelu ettevõtjatest, kes alates 1. jaanuarist 2008 on saanud abi kõnealuse meetme raames. Sellega seoses märgib komisjon, et Saksamaa lõpetas meetme kasutamise alates 30. aprillist 2010. Saksamaa rahandusministeerium andis pädevatele maksuasutustele korralduse saneerimisklauslit mitte enam rakendada, kuni komisjon on nimetatud küsimuses oma lõpliku otsuse teinud (52). |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajatelt abi tagasi saada. Selleks et määrata kindlaks tagastamisjuhtumite arv, peab Saksamaa koostama loetelu ettevõtjatest, kes alates 1. jaanuarist 2008 on saanud abi kõnealuse meetme raames. Sellega seoses märgib komisjon, et Saksamaa lõpetas meetme kasutamise alates 30. aprillist 2010. Saksamaa rahandusministeerium andis pädevatele maksuasutustele korralduse saneerimisklauslit mitte enam rakendada, kuni komisjon on nimetatud küsimuses oma lõpliku otsuse teinud (52).

| (140) | Tagastamisele kuuluv riigiabi tuleb arvutada asjaomaste ettevõtjate, kelleks on abisaajad KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi, maksudeklaratsioonide alusel. Abisumma arvutatakse vahena, mille moodustab erinevus KStG paragrahvi 8c lõike 1a mitterakendamisel tasumisele kuulunud ja pärast KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamist tegelikult tasutud maksusumma vahel. |
| --- | --- |

(140)

Tagastamisele kuuluv riigiabi tuleb arvutada asjaomaste ettevõtjate, kelleks on abisaajad KStG paragrahvi 8c lõike 1a järgi, maksudeklaratsioonide alusel. Abisumma arvutatakse vahena, mille moodustab erinevus KStG paragrahvi 8c lõike 1a mitterakendamisel tasumisele kuulunud ja pärast KStG paragrahvi 8c lõike 1a rakendamist tegelikult tasutud maksusumma vahel.

| (141) | See ei piira võimalust, et abi saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b, nagu see on esitatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, ja komisjoni poolt heakskiidetud Saksa abikava alusel kuulutada siseturuga kokkusobivaks, kui sel viisil antud toetuse brutoekvivalent ei ületa 500 000 eurot ja kui kõik muud tingimused ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja komisjoni otsuse kohaselt, millega Saksa abikava selle alusel heaks kiidetakse, on täidetud, eriti see, et ettevõte ei olnud raskustes 1. juuli 2008. aasta seisuga. Tagasi tuleb nõuda summa, mis ületab 500 000 eurot. |
| --- | --- |

(141)

See ei piira võimalust, et abi saab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b, nagu see on esitatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, ja komisjoni poolt heakskiidetud Saksa abikava alusel kuulutada siseturuga kokkusobivaks, kui sel viisil antud toetuse brutoekvivalent ei ületa 500 000 eurot ja kui kõik muud tingimused ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja komisjoni otsuse kohaselt, millega Saksa abikava selle alusel heaks kiidetakse, on täidetud, eriti see, et ettevõte ei olnud raskustes 1. juuli 2008. aasta seisuga. Tagasi tuleb nõuda summa, mis ületab 500 000 eurot.

| (142) | Komisjon juhib Saksamaa tähelepanu sellele, et abi ei saa vähese tähtsusega abi eeskirjade, (53) üldise grupierandi määruse (54) eeskirjade või regionaalabi suunistel või teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunistel (55) põhineva abikava alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, kuna kõik need õigusaktid välistavad riigiabi andmise raskustes olevatele ettevõtjatele (56). Kõigi muude heakskiidetud abikavade puhul peab Saksamaa kontrollima, et raskustes olevad ettevõtjad jäetakse abikava heakskiitmise otsuse rakendusalast välja. Vastasel juhul võiks riigiabi nende sätete alusel lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui Saksamaa tõendab, et kõik asjaomastesätete tingimused olid abi andmise ajal täidetud. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon juhib Saksamaa tähelepanu sellele, et abi ei saa vähese tähtsusega abi eeskirjade, (53) üldise grupierandi määruse (54) eeskirjade või regionaalabi suunistel või teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunistel (55) põhineva abikava alusel pidada siseturuga kokkusobivaks, kuna kõik need õigusaktid välistavad riigiabi andmise raskustes olevatele ettevõtjatele (56). Kõigi muude heakskiidetud abikavade puhul peab Saksamaa kontrollima, et raskustes olevad ettevõtjad jäetakse abikava heakskiitmise otsuse rakendusalast välja. Vastasel juhul võiks riigiabi nende sätete alusel lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui Saksamaa tõendab, et kõik asjaomastesätete tingimused olid abi andmise ajal täidetud.

8.   JÄRELDUSED

| (143) | Komisjon teeb eespool esitatud selgituste põhjal järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a (saneerimisklausel) kujutab endast riigiabi ELi toimimislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult. Abikava ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon teeb eespool esitatud selgituste põhjal järelduse, et KStG paragrahvi 8c lõige 1a (saneerimisklausel) kujutab endast riigiabi ELi toimimislepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mida rakendati ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult. Abikava ei ole siseturuga kokkusobiv.

| (144) | Komisjon on seisukohal, et Saksamaa peab võtma kõik vajalikud meetmed, et saneerimisklausli alusel abi saanutelt abi tagasi nõuda, |
| --- | --- |

(144)

Komisjon on seisukohal, et Saksamaa peab võtma kõik vajalikud meetmed, et saneerimisklausli alusel abi saanutelt abi tagasi nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtte tulumaksuseaduse paragrahvi 8c lõike 1a alusel ebaseaduslikult antud riigiabi, millega Saksamaa rikkus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ei sobi kokku siseturuga.

Artikkel 2

Siseturuga sobib kokku artiklis 1 osutatud abikava raames antud individuaalne abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt, nagu see on esitatud ühenduse riigiabi meetmete ajutises raamistikus, kui abi summa ei ületa 500 000 eurot, kui abi saaja ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olev äriühing ning kõik muud tingimused ühenduse riigiabi meetmete ajutise raamistiku punkti 4.2.2 ja Saksa abikavade heakskiitmise otsuse kohaselt on täidetud.

Artikkel 3

Artiklis 1 osutatud abikava raames antud individuaalne abi, mis andmise ajal täitis komisjonis heaks kiidetud abikava tingimusi muude õigusaktide kui üldise grupierandi määruse, regionaalabi suuniste või teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suuniste alusel ning mis ei välista võimalike abisaajatena raskustes olevaid ettevõtjaid, sobib siseturuga kokku kõnealust liiki abile kehtiva abi osatähtsuse ülemmäära ulatuses.

Artikkel 4

1.   Saksamaa peab tühistama artiklis 1 nimetatud abikava.

2.   Saksamaa nõuab abisaajatelt tagasi mittevastava abi, mida anti artiklis 1 nimetatud abikava raames.

3.   Tagastatavad summad hõlmavad intresse ajavahemiku eest, mil abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani.

4.   Intress arvutatakse liitintressina komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (57) V peatüki kohaselt.

5.   Alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast lõpetab Saksamaa kõik artikli 1 kohased veel tegemata maksed.

Artikkel 5

1.   Artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Saksamaa tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsusest teatamise kuupäeva.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist esitab Saksamaa komisjonile järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud kava alusel abi saanute loetelu ja neist igaühele kava alusel antud abi kogusumma;

| b) | igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Saksamaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud kava alusel antud abi on lõplikult tagastatud. Saksamaa esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 26. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Kõnealuste artiklite paarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

1

(2)  ELT C 90, 8.4.2010, lk 8.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

(4)  Bundestag’i trükis 16/4841, lk 74.

4

Bundestag

(5)  Bundestag’i trükis 16/4841, lk 76, viide Saksamaa rahandusministri 27. märtsi 2003. aasta kirjale; BStBl. I, lk 240.

5

Bundestag

(6)  16. juuli 2009. aasta seadus kindlustusmaksete paremaks maksualaseks käsitlemiseks (kodanike ravikindlustust käsitlev maksuvähenduse seadus), BGBl (Saksamaa ametlik väljaanne), I osa, nr 43, lk 1959.

6

(7)  Saneerimine on meede, mille eesmärgiks on hoida ära või kõrvaldada maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus. Seetõttu võib see hõlmata ainult neid ettevõtteid, kes aktsiakapitali omandamise ajal on maksejõuetud või võlgadega ülekoormatud või keda ähvardab maksejõuetus või võlgadega ülekoormatus.

7

(8)  Mõisted „maksejõuetus”, „ähvardav maksejõuetus” ja „võlgadega ülekoormatus” on määratletud Saksamaa pankrotiseaduses (Insolvenzordnung, edaspidi „InsO”). Maksejõuetus (InsO § 17): võlgnik on maksejõuetu, kui ta pole võimeline tasumisele kuuluvaid maksekohustusi täitma. Maksejõuetust eeldatakse tavaliselt juhul, kui võlgnik on oma maksed peatanud. Ähvardav maksejõuetus (InsO § 18): võlgnikku ähvardab maksejõuetus, kui ta tõenäoliselt pole võimeline maksekohustusi tähtajaks täitma. Võlgadega ülekoormatus (InsO § 19): võlgadega ülekoormatusega on tegemist juhul, kui võlgniku vara ei kata enam olemasolevaid rahalisi kohustusi, välja arvatud juhul, kui ettevõtte jätkamine on teatavatel tingimustel valdavalt võimalik.

8

Insolvenzordnung

(9)  22. detsembri 2009. aasta seadus majanduskasvu kiirendamise kohta (majanduskasvu kiirendamise seadus) (BGBl, I osa, lk 3950), § 2 lõike 3 punkt b).

9

(10)  Kahjum enne konsolideerimist, vt KStG § 15 punkt 1.

10

(11)  Komisjoni teatis – ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (ELT C 83, 7.4.2009, lk 1).

11

(12)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

12

(13)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

13

(14)  Vt joonealune märkus 2.

14

(15)  Saksamaa rahandusministeeriumi 30. aprilli 2010. aasta ametlik kiri liidumaade (pädevatele maksude kogumisega tegelevatele) maksuametitele: http://www.bundesfinanzministerium.de/DE/BMF_Startseite/Aktuelles/BMF_Schreiben/Veroffentlichungen_zu_Steuerarten/koerperschaftsteuer_umwandlungsteuerrecht/009.html.

15

(16)  Saksamaa osundab järgmisi kohtuotsuseid: Euroopa Kohtu 14. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-276/02: Hispaania vs. komisjon, EKL 2004, lk I-8091, punktid 15 ja 26 ning Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97: Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), EKL 1999, lk I-3913, punktid 22 ja 25.

16

vs.

(17)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3, punktid 13 ja 14).

17

(18)  Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97: Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), EKL 1999, lk I-3913, põhjendused 26–28.

18

(19)  Üldkohtu 11. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas T-152/99: Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) vs. komisjon, EKL 2002, lk II-3049, põhjendus 157.

19

vs.

(20)  Euroopa Kohtu 22. juuni 2006. aasta otsus kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03: Belgia vs. komisjon, EKL 2006, lk I-5479, punktid 86–87.

20

vs.

(21)  Üldkohtu 17. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair vs. komisjon, EKL 2008, lk II-3643, punktid 84–85; Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-334/99: Saksamaa vs. komisjon, EKL 2003, lk I-1139, punktid 133–134.

21

vs.

vs.

(22)  Vt joonealune märkus 16.

22

(23)  Vt joonealune märkus 16.

23

(24)  Euroopa Kohtu 8. novembri 2001. aasta otsus kohtuasjas C-143/99: Adria-Wien Pipeline, EKL 2001, lk I-8365, punkt 41; Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C-308/01: GIL Insurance ja teised, EKL 2004, lk I-4777, punkt 68; Euroopa Kohtu 3. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C-172/03: Heiser, EKL 2005, lk I-1627, punkt 40; vt ka komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes.

24

(25)  Kohtuasi C2/09, kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus kapitaliühingutele (ELT L 6, 9.1.2010, lk 32).

25

(26)  Vt joonealune märkus 18.

26

(27)  Vt joonealune märkus 19.

27

(28)  Üldkohtu 29. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-55/99: CETM, punkt 53.

28

(29)  Vt Bundestag’i trükis 16/4841, lk 75 jj.

29

Bundestag

(30)  Kohtuasi C-200/97; 16. juuli 1998. aasta ettepanek, punktid 26–32

30

(31)  Euroopa Kohtu 2. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia vs. komisjon, EKL 1974, lk 709, punkt 33; Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-75/97 Belgia vs. komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punkt 33; samuti Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, viidatud joonealuses märkuses 24, punkt 42; GIL Insurance, viidatud joonealuses märkuses 24, punkt 72; Heiser, viidatud joonealuses märkuses 24, punkt 43; Euroopa Kohtu 15. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-148/04 Unicredito Italiano, EKL 2005, lk I-11137, punkt 51; Euroopa Kohtu 6. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-88/03 Portugal vs. komisjon, EKL 2006, lk I-7115, punkt 52.

31

vs.

vs.

vs

(32)  Portugal vs. komisjon, viidatud joonealuses märkuses 31, punkt 81.

32

vs

(33)  Bundestag’i trükis 16/4841, lk 30 jj.

33

Bundestag

(34)  Bundestag’i trükis 16/13429, lk 50 ja trükis 16/12674, lk 10.

34

Bundestag

(35)  Portugal vs. komisjon, viidatud joonealuses märkuses 31, punkt 82, mis viitab sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja regionaalarengule kui välistele poliitilistele eesmärkidele.

35

vs.

(36)  Juhtum C 57/02, mis käsitleb maksuvabastust raskustes olevate ettevõtete ülevõtmisel (ELT L 108, 16.4.2004, lk 38).

36

(37)  Juhtum N 553/04, mis käsitleb maksuvabastust raskustes olevate ettevõtete ülevõtmisel (ELT C 242, 1.10.2005, lk 5).

37

(38)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

38

(39)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

39

(40)  Euroopa Kohtu 28. aprilli 1993. aasta otsus kohtuasjas C-364/90: Itaalia vs. komisjon, EKL 1993, lk I-2097, punkt 20; Üldkohus, 15. detsember 1999, liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96: Freistaat Sachsen, Volkswagen AG ja Volkswagen Sachsen GmbH vs. komisjon, EKL 1999, lk I-3663, punkt 140; Euroopa Kohtu 29. aprilli 2004. aasta kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004, Lk I-3679, punkt 81.

40

vs.

vs.

vs.

(41)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon, EKL 1990, lk I-959, punkt 56; Euroopa Kohtu 11. juuli 1996. aasta otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat franēais de l’Express international (SFEI) ja teised vs. La Poste ja teised, EKL 1996, lk I-3547, punkt 36.

41

vs.

vs.

(42)  Euroopa Kohtu 24. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C-313/90: Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques vs. komisjon, EKL 1993 lk I-1125, punkt 36; Euroopa Kohtu 15. oktoobri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-311/94: IJssel-Vliet Combinatie BV vs. Minister van Economische Zaken, EKL 1996, lk I-5023, punkt 43; Euroopa Kohtu 26. septembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-351/98: Hispaania vs. komisjon, EKL 2002, lk I-8031, punkt 53.

42

vs.

vs.

vs.

(43)  Komisjoni teatis – ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (ELT C 83, 7.4.2009, lk 1). See teatis asendati uue versiooniga, mis jõustus 1. jaanuaril 2011 (ELT C 6, 11.1.2011, lk 5). Uue versiooni 5. peatüki kohaselt kohaldatakse seda siiski üksnes ebaseaduslikule abile, mida anti pärast 1. jaanuari 2011. Pärast nimetatud kuupäeva abi enam ei antud, sest Saksamaa katkestas meetme rakendamise.

43

(44)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

44

(45)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

45

(46)  Komisjoni regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

46

(47)  Keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).

47

(48)  Vt eriti Euroopa Kohtu 24. märtsi 1993. aasta otsus kohtuasjas C-313/90: Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) vs. komisjon, EKL 1993, lk I-1125.

48

vs.

(49)  Üldkohtu 14. jaanuari 2009. aasta otsus kohtuasjas T-162/06: Kronoply vs. komisjon, EKL 2009, lk II-1, eriti selle punktid 65, 66, 74, 75.

49

vs.

(50)  Üldkohtu 7. juuni 2001. aasta otsus kohtuasjas T-187/99: Agrana Zucker und Stärke vs. komisjon, EKL 2001, lk II-1587, punkt 74; Üldkohtu 14. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas T-126/99: Graphischer Maschinenbau vs. komisjon, EKL 2002, lk II-2427, punktid 41–43; Euroopa Kohtu 15. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas 390/06: Nuova Agricast Srl vs. Ministero delle Attivitą Produttive, EKL 2008, lk I-2577, punktid 68–69.

50

vs.

vs.

vs.

(51)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

51

(52)  Vt joonealune märkus 15.

52

(53)  Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

53

(54)  Vt joonealune märkus 44.

54

(55)  Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suunised (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1).

55

(56)  Vt üldise grupierandi määruse artikli 1 lõike 6 alapunkt c; regionaalabi suuniste punkti 2 alapunkt 9; teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi suuniste peatükk 2.1 (viimane lõik).

56

(57)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

57

---

| 10.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 235/42

---

KOMISJONI OTSUS,

8. märts 2011,

mis käsitleb riigiabi juhtumit C 24/09 (ex N 446/08) – Austria riigiabi energiamahukatele ettevõtetele rohelise elektri seaduse alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 1363 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/528/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 27. juunil 2008 esitas Austria eelteate selle kohta, et kavatseb muuta Austria kehtivat rohelise elektri seadust (Ökostromgesetz, edaspidi „ÖSG”), mille komisjon oli 2006. aastal tookordses redaktsioonis heaks kiitnud kui siseturuga kooskõlas oleva abi (2). 4. septembril 2008 esitas Austria ÖSG muudetud teksti, mida käsitleb komisjoni käesolev otsus. |
| --- | --- |

(1)

27. juunil 2008 esitas Austria eelteate selle kohta, et kavatseb muuta Austria kehtivat rohelise elektri seadust (Ökostromgesetz, edaspidi „ÖSG”), mille komisjon oli 2006. aastal tookordses redaktsioonis heaks kiitnud kui siseturuga kooskõlas oleva abi (2). 4. septembril 2008 esitas Austria ÖSG muudetud teksti, mida käsitleb komisjoni käesolev otsus.

| (2) | Komisjon küsis 28. oktoobri 2008. aasta kirjaga lisateavet. Pärast meeldetuletust edastas Austria täiendava teabe 22. detsembril 2008. aastal saadetud kirjas. Pärast Austria esindajatega kohtumist 11. veebruaril 2009 küsis komisjon 19. veebruari 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet, mille Austria edastas 17. märtsi 2009. aasta kirjas. Komisjon küsis 8. mai 2009. aasta kirjaga lisateavet, mille Austria esitas 9. ja 19. juuni 2009. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon küsis 28. oktoobri 2008. aasta kirjaga lisateavet. Pärast meeldetuletust edastas Austria täiendava teabe 22. detsembril 2008. aastal saadetud kirjas. Pärast Austria esindajatega kohtumist 11. veebruaril 2009 küsis komisjon 19. veebruari 2009. aasta kirjaga täiendavat teavet, mille Austria edastas 17. märtsi 2009. aasta kirjas. Komisjon küsis 8. mai 2009. aasta kirjaga lisateavet, mille Austria esitas 9. ja 19. juuni 2009. aasta kirjades.

| (3) | 9. juulil 2008 sai komisjon Austria Töötajate Kojalt (Bundesarbeitskammer) ÖSG kohta kaebuse seoses kõnealuses seaduses sätestatud abimeetmega energiamahukatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(3)

9. juulil 2008 sai komisjon Austria Töötajate Kojalt (Bundesarbeitskammer) ÖSG kohta kaebuse seoses kõnealuses seaduses sätestatud abimeetmega energiamahukatele ettevõtetele.

| (4) | 22. juulil 2009 võttis komisjon vastu hübriidotsuse, millega lubati kohaldada rohelise elektri tootjatele mõeldud abimeetmeid; komisjon tunnistas need meetmed kokkusobivaks keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega (edaspidi „keskkonnaabi suunised”), (3) kuid otsustas siiski algatada ametliku uurimismenetluse, et hinnata ÖSG-s energiamahukatele ettevõtetele kehtestatud vabastusmehhanismi (4). |
| --- | --- |

(4)

22. juulil 2009 võttis komisjon vastu hübriidotsuse, millega lubati kohaldada rohelise elektri tootjatele mõeldud abimeetmeid; komisjon tunnistas need meetmed kokkusobivaks keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega (edaspidi „keskkonnaabi suunised”), (3) kuid otsustas siiski algatada ametliku uurimismenetluse, et hinnata ÖSG-s energiamahukatele ettevõtetele kehtestatud vabastusmehhanismi (4).

| (5) | 23. juuli 2009. aasta kirjaga teavitas komisjon Austriat sellest otsusest ja nõudis Austrialt kogu teabe esitamist, mis on vajalik meetme hindamiseks. |
| --- | --- |

(5)

23. juuli 2009. aasta kirjaga teavitas komisjon Austriat sellest otsusest ja nõudis Austrialt kogu teabe esitamist, mis on vajalik meetme hindamiseks.

| (6) | Komisjon avaldas oma otsuse Euroopa Liidu Teatajas
   (5) ja palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas oma otsuse Euroopa Liidu Teatajas
   (5) ja palus huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.

| (7) | 19. augusti 2009. aasta kirjaga taotles Austria tähtaja pikendamist, mida komisjon oma 9. septembri 2009. aasta kirjaga ka võimaldas. Austria edastas oma märkused lõpuks 8. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(7)

19. augusti 2009. aasta kirjaga taotles Austria tähtaja pikendamist, mida komisjon oma 9. septembri 2009. aasta kirjaga ka võimaldas. Austria edastas oma märkused lõpuks 8. oktoobril 2009.

| (8) | Vahepeal esitas Austria Töötajate Koda oma 7. oktoobri 2009. aasta kirjas arvamuse energiamahukatele ettevõtetele suunatud abimeetme kohta. See edastati Austriale, et viimane selle kohta omapoolse arvamuse esitaks. Austria esitas oma arvamuse 23. detsembril 2009 ja edastas 23. aprillil 2010 täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(8)

Vahepeal esitas Austria Töötajate Koda oma 7. oktoobri 2009. aasta kirjas arvamuse energiamahukatele ettevõtetele suunatud abimeetme kohta. See edastati Austriale, et viimane selle kohta omapoolse arvamuse esitaks. Austria esitas oma arvamuse 23. detsembril 2009 ja edastas 23. aprillil 2010 täiendavat teavet.

| (9) | Komisjon küsis 21. juuni 2010. aasta ja 19. juuli 2010. aasta kirjades Austrialt lisateavet, mis esitati 13. septembril 2010. 9. juulil 2010 toimus Austria soovil komisjoni ja Austria esindajate kohtumine. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon küsis 21. juuni 2010. aasta ja 19. juuli 2010. aasta kirjades Austrialt lisateavet, mis esitati 13. septembril 2010. 9. juulil 2010 toimus Austria soovil komisjoni ja Austria esindajate kohtumine.

| (10) | 24. novembri 2010. aasta kirjas rõhutas Austria ÖSG tähtsust Austria jaoks ja palus teha kõnealuses asjas otsuse 2010. aasta detsembri alguseks. Komisjon vastas sellele kirjale 7. detsembril 2010. 9. detsembril 2010 toimus veel üks kohtumine Austria esindajatega. |
| --- | --- |

(10)

24. novembri 2010. aasta kirjas rõhutas Austria ÖSG tähtsust Austria jaoks ja palus teha kõnealuses asjas otsuse 2010. aasta detsembri alguseks. Komisjon vastas sellele kirjale 7. detsembril 2010. 9. detsembril 2010 toimus veel üks kohtumine Austria esindajatega.

| (11) | 30. detsembri 2010. aasta kirjas võttis Austria tagasi menetluse käigus meetme toetuseks esitatud väited ning esitas komisjonile taotluse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi lubamiseks. Komisjon vastas sellele kirjale 25. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

(11)

30. detsembri 2010. aasta kirjas võttis Austria tagasi menetluse käigus meetme toetuseks esitatud väited ning esitas komisjonile taotluse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi lubamiseks. Komisjon vastas sellele kirjale 25. jaanuaril 2011.

2.   MEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (12) | Komisjon nõustus oma 22. juuli 2009. aasta otsuses ÖSG muudetud tekstiga, välja arvatud selle paragrahviga 22c, milles käsitletakse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi. Seetõttu piirdub kirjeldus kõnealuse mehhanismiga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon nõustus oma 22. juuli 2009. aasta otsuses ÖSG muudetud tekstiga, välja arvatud selle paragrahviga 22c, milles käsitletakse energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi. Seetõttu piirdub kirjeldus kõnealuse mehhanismiga.

2.1.   Energiamahukatele ettevõtetele suunatud vabastusmehhanismi kirjeldus

| (13) | Vastavalt ÖSG 3. osale annab Austria ühele või mitmele ettevõtjale kontsessiooni rohelise elektri korraldusasutuse ülesannete täitmiseks. Kontsessionäär vastutab eelkõige rohelise elektri ostmise eest tootjatelt kehtestatud hinnaga ja selle rohelise elektri müügi eest elektritarnijatele kehtestatud hinnaga. Elektritarnijad on kohustatud ostma teatava protsentuaalse osa tarnitava elektri kogumahust rohelise elektri korraldusasutuselt; kõnealune protsendimäär vastab rohelise elektri keskmisele osakaalule kogu Austria energiaallikate jaotuses. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt ÖSG 3. osale annab Austria ühele või mitmele ettevõtjale kontsessiooni rohelise elektri korraldusasutuse ülesannete täitmiseks. Kontsessionäär vastutab eelkõige rohelise elektri ostmise eest tootjatelt kehtestatud hinnaga ja selle rohelise elektri müügi eest elektritarnijatele kehtestatud hinnaga. Elektritarnijad on kohustatud ostma teatava protsentuaalse osa tarnitava elektri kogumahust rohelise elektri korraldusasutuselt; kõnealune protsendimäär vastab rohelise elektri keskmisele osakaalule kogu Austria energiaallikate jaotuses.

| (14) | Seni on Austria andnud rohelise elektri korraldusasutuse üleriigilise kontsessiooni ainult Abwicklungsstelle für Ökostrom AG-le (edaspidi OeMAG). OeMAG on eraõiguslik aktsiaselts, mida auditeerib vannutatud audiitor. OeMAGi üle teevad täiendavat järelevalvet Austria majandus- ja tööministeerium ning energiaturgu reguleeriv asutus E-Control GmbH. Energiamahukate ettevõtete abimeetme rakendamiseks vajalikud üksikasjad (nt eeskirjad elektri müügi kohta elektritarnijatele, tarnijate makstav hind ja hind lõpptarbijale) kehtestavad Austria ametivõimud eelnevalt seaduse või määrusega. Osalevate ettevõtjate vahelised vaidlused lahendatakse tavalises kohtus, mitte haldusmenetluse teel. |
| --- | --- |

(14)

Seni on Austria andnud rohelise elektri korraldusasutuse üleriigilise kontsessiooni ainult Abwicklungsstelle für Ökostrom AG-le (edaspidi OeMAG). OeMAG on eraõiguslik aktsiaselts, mida auditeerib vannutatud audiitor. OeMAGi üle teevad täiendavat järelevalvet Austria majandus- ja tööministeerium ning energiaturgu reguleeriv asutus E-Control GmbH. Energiamahukate ettevõtete abimeetme rakendamiseks vajalikud üksikasjad (nt eeskirjad elektri müügi kohta elektritarnijatele, tarnijate makstav hind ja hind lõpptarbijale) kehtestavad Austria ametivõimud eelnevalt seaduse või määrusega. Osalevate ettevõtjate vahelised vaidlused lahendatakse tavalises kohtus, mitte haldusmenetluse teel.

| (15) | OeMAG on aktsiaselts, mille omanikeks on äriühingud, kes tegutsevad ülekandevõrgu käitajatena, pangad ning tööstusettevõtjad. 24,4 % aktsiatest kuulub Verbund-APG-le, äriühingutel VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG ja Smart Technologies on igaühel 12,6 % OeMAG-i aktsiatest. Verbund-APG on Verbund AG (varasemad nimetused: Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) sajaprotsendiline tütarettevõtja; Verbund AG aktsiatest kuulub 51 % Austria Vabariigile. VKW Netz AG kuulub Illwerke AG-le, millest omakorda 95,5 % kuulub Vorarlbergi liidumaale. TIWAG-Netz AG kuulub TIWAG AG-le, mis omakorda kuulub sajaprotsendiliselt Tirooli liidumaale; CISMO GmbH omanikud on Oesterreichische Kontrollbank AG ja ülekandevõrgu käitajad ning elektri- ja gaasiettevõtjad; Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) omanikud on Austria pangad; Investkredit Bank AG on suuremas osas ühistupankade (Volksbanken) omanduses ning Smart Technologies kuulub Siemensile. Seega on avaliku sektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 49,6 % ja erasektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 50,4 % OeMAG-i aktsiatest. Komisjonil puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et avaliku sektori kontrolli all olevatel aktsiaomanikel võiks kas või ühiselt olla OeMAG-i üle valitsevat mõju. |
| --- | --- |

(15)

OeMAG on aktsiaselts, mille omanikeks on äriühingud, kes tegutsevad ülekandevõrgu käitajatena, pangad ning tööstusettevõtjad. 24,4 % aktsiatest kuulub Verbund-APG-le, äriühingutel VKW Netz AG, TIWAG Netz AG, CISMO GmbH, Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB), Investkreditbank AG ja Smart Technologies on igaühel 12,6 % OeMAG-i aktsiatest. Verbund-APG on Verbund AG (varasemad nimetused: Österreichische Elektrizitätswirtschafts-Aktiengesellschaft, Verbundgesellschaft) sajaprotsendiline tütarettevõtja; Verbund AG aktsiatest kuulub 51 % Austria Vabariigile. VKW Netz AG kuulub Illwerke AG-le, millest omakorda 95,5 % kuulub Vorarlbergi liidumaale. TIWAG-Netz AG kuulub TIWAG AG-le, mis omakorda kuulub sajaprotsendiliselt Tirooli liidumaale; CISMO GmbH omanikud on Oesterreichische Kontrollbank AG ja ülekandevõrgu käitajad ning elektri- ja gaasiettevõtjad; Oesterreichische Kontrollbank AG (OeKB) omanikud on Austria pangad; Investkredit Bank AG on suuremas osas ühistupankade (Volksbanken) omanduses ning Smart Technologies kuulub Siemensile. Seega on avaliku sektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 49,6 % ja erasektori kontrolli all olevate aktsiaomanike käes 50,4 % OeMAG-i aktsiatest. Komisjonil puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et avaliku sektori kontrolli all olevatel aktsiaomanikel võiks kas või ühiselt olla OeMAG-i üle valitsevat mõju.

| (16) | ÖSG § 22c lõikes 1 sätestatud mehhanismi alusel võivad energiamahukad ettevõtted esitada oma elektritarnijale taotluse, et neile ei tarnitaks rohelist elektrit. Selle eeltingimusena peavad energiamahukad ettevõtted tõendama, et






  a) | neil on õigus tagastusele energialõivude tagastamise seaduse tähenduses ning |
| --- | --- | --- |

(16)

ÖSG § 22c lõikes 1 sätestatud mehhanismi alusel võivad energiamahukad ettevõtted esitada oma elektritarnijale taotluse, et neile ei tarnitaks rohelist elektrit. Selle eeltingimusena peavad energiamahukad ettevõtted tõendama, et

a)

neil on õigus tagastusele energialõivude tagastamise seaduse tähenduses ning

| b) | kulutused rohelisele elektrile moodustavad vähemalt 0,5 % toodangu puhasväärtusest. |
| --- | --- |

b)

kulutused rohelisele elektrile moodustavad vähemalt 0,5 % toodangu puhasväärtusest.

Taotluse alusel võimaldab vabastust Austria energiaturgu reguleeriv asutus Energie-Control GmbH.

| (17) | Kui vabastus on antud, siis on elektritarnijatel seadusega keelatud võtta kõnealustelt suurtelt elektritarbijatelt rohelise elektri eest lisatasu. |
| --- | --- |

(17)

Kui vabastus on antud, siis on elektritarnijatel seadusega keelatud võtta kõnealustelt suurtelt elektritarbijatelt rohelise elektri eest lisatasu.

| (18) | ÖSG § 22c lõikes 5 on selle kohta öeldud, et „elektritarnijate ja (suurte elektri)lõpptarbijate vahelised lepingud [...] peavad tingimata sisaldama klauslit, et kõnealustele lõpptarbijatele [...] ei tarnita rohelist elektrit, mida rohelise elektri korraldusasutus elektritarnijale eraldab [...], ega jäeta nende kanda rohelise elektri kulusid. Sellega vastuolus olevad lepingutingimused on tühised” (6). |
| --- | --- |

(18)

ÖSG § 22c lõikes 5 on selle kohta öeldud, et „elektritarnijate ja (suurte elektri)lõpptarbijate vahelised lepingud [...] peavad tingimata sisaldama klauslit, et kõnealustele lõpptarbijatele [...] ei tarnita rohelist elektrit, mida rohelise elektri korraldusasutus elektritarnijale eraldab [...], ega jäeta nende kanda rohelise elektri kulusid. Sellega vastuolus olevad lepingutingimused on tühised” (6).

| (19) | Kui energiamahukas ettevõte on ostukohustusest vabastatud, peab ta ÖSG § 22c lõike 2 kohaselt maksma OeMAG-ile hüvitise, mille suuruseks on 0,5 % eelneva kalendriaasta toodangu puhasväärtusest. |
| --- | --- |

(19)

Kui energiamahukas ettevõte on ostukohustusest vabastatud, peab ta ÖSG § 22c lõike 2 kohaselt maksma OeMAG-ile hüvitise, mille suuruseks on 0,5 % eelneva kalendriaasta toodangu puhasväärtusest.

2.2.   Menetluse algatamise otsuse sisukokkuvõte

| (20) | Oma teatises märkis Austria, et vabastusmehhanismi tuleb hinnata üldisest rohelise elektri tootjate abikavast eraldi, sest see hõlmab üksnes energiamahukate ettevõtete ja elektritarnijate vahelist „eraõiguslikku lepingulist suhet”. Austria väitis, et vabastus ei ole riigiabi ning et isegi juhul, kui see oleks riigiabi, oleks see analoogia põhjal kooskõlas keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga. |
| --- | --- |

(20)

Oma teatises märkis Austria, et vabastusmehhanismi tuleb hinnata üldisest rohelise elektri tootjate abikavast eraldi, sest see hõlmab üksnes energiamahukate ettevõtete ja elektritarnijate vahelist „eraõiguslikku lepingulist suhet”. Austria väitis, et vabastus ei ole riigiabi ning et isegi juhul, kui see oleks riigiabi, oleks see analoogia põhjal kooskõlas keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga.

| (21) | Ent komisjon jõudis juba menetluse algatamise otsuses järeldusele, et riigiabi olemasolu selgitamiseks ei saa rahastamismehhanismist vabastamist hinnata eraldi rahastamismehhanismist endast. Komisjon on arvamusel, et erand (vabastus) on definitsiooni kohaselt lahutamatult seotud reegliga ja vabastusmehhanism on üldise abikava lahutamatu osa ning seda tuleb seega hinnata riigiabiõigusest lähtuvalt. Peale selle võivad seaduste kohaselt elektritarnijad, kelle klientidest moodustavad vabastusotsuse saanud ettevõtted suure osa, taotleda soodustariifi maksmisest vabastamist, millest nähtub, et selline kord võib OeMAG-ile põhjustada ka otsest rahalist kahju, mis toetab järeldust, et tegemist on riigiabiga (7). |
| --- | --- |

(21)

Ent komisjon jõudis juba menetluse algatamise otsuses järeldusele, et riigiabi olemasolu selgitamiseks ei saa rahastamismehhanismist vabastamist hinnata eraldi rahastamismehhanismist endast. Komisjon on arvamusel, et erand (vabastus) on definitsiooni kohaselt lahutamatult seotud reegliga ja vabastusmehhanism on üldise abikava lahutamatu osa ning seda tuleb seega hinnata riigiabiõigusest lähtuvalt. Peale selle võivad seaduste kohaselt elektritarnijad, kelle klientidest moodustavad vabastusotsuse saanud ettevõtted suure osa, taotleda soodustariifi maksmisest vabastamist, millest nähtub, et selline kord võib OeMAG-ile põhjustada ka otsest rahalist kahju, mis toetab järeldust, et tegemist on riigiabiga (7).

| (22) | Komisjon kahtles, kas vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kokkusobiv. Seetõttu otsustas komisjon algatada vabastusmehhanismi suhtes ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kahtles, kas vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kokkusobiv. Seetõttu otsustas komisjon algatada vabastusmehhanismi suhtes ametliku uurimismenetluse.

| (23) | Kuna komisjon ei ole lõplikku otsust veel teinud, siis võimaldas Austria vabastusmehhanismi soodustusi (8) ühenduse ajutiste suuniste alusel, kus on ette nähtud võimalus kuni 500 000 euro suuruste toetuste andmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 (9). Komisjon kiitis heaks kava „Ühenduse ajutiste suuniste kohane ühisturuga kokkusobiv piiratud riigiabi (Austria väikesemahuline riigiabi)” (N 47a/2009) (10). Kava võib kohaldada ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juulil 2008 raskustes, ja see kehtib kõigis majandusharudes, välja arvatud kalandus ja põllumajandustoodete esmatootmine. Meetmest sai kasu üle 2 000 ettevõtja. |
| --- | --- |

(23)

Kuna komisjon ei ole lõplikku otsust veel teinud, siis võimaldas Austria vabastusmehhanismi soodustusi (8) ühenduse ajutiste suuniste alusel, kus on ette nähtud võimalus kuni 500 000 euro suuruste toetuste andmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 (9). Komisjon kiitis heaks kava „Ühenduse ajutiste suuniste kohane ühisturuga kokkusobiv piiratud riigiabi (Austria väikesemahuline riigiabi)” (N 47a/2009) (10). Kava võib kohaldada ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juulil 2008 raskustes, ja see kehtib kõigis majandusharudes, välja arvatud kalandus ja põllumajandustoodete esmatootmine. Meetmest sai kasu üle 2 000 ettevõtja.

3.   AUSTRIA MÄRKUSED

| (24) | Nagu eelnevalt eelteatamis- ja teatamismenetluses väljendatud, väidab Austria endiselt, et energiamahukate ettevõtete abimeede ei kujuta endast riigiabi, sest see ei hõlma riigi ressursse ega ole valikuline. |
| --- | --- |

(24)

Nagu eelnevalt eelteatamis- ja teatamismenetluses väljendatud, väidab Austria endiselt, et energiamahukate ettevõtete abimeede ei kujuta endast riigiabi, sest see ei hõlma riigi ressursse ega ole valikuline.

| (25) | Isegi juhul, kui vabastusmehhanismi puhul oleks tegemist riigiabiga, võib seda analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga, komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (11) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) artikliga 25 ja nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (12) (edaspidi „energiamaksudirektiiv”) artikliga 17 lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(25)

Isegi juhul, kui vabastusmehhanismi puhul oleks tegemist riigiabiga, võib seda analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga, komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) (11) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) artikliga 25 ja nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ (millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik) (12) (edaspidi „energiamaksudirektiiv”) artikliga 17 lugeda siseturuga kokkusobivaks.

3.1.   Riigi ressursid ja riigile omistatavus

| (26) | Seoses riigi ressurssidega esindab Austria vaatepunkti, et ÖSG on analoogne Saksamaa taastuvenergiaseadusega (EEG), mis Austria arvates riigi ressursse ei koorma. Austria osutab siinjuures Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra kohtuasjas (13). |
| --- | --- |

(26)

Seoses riigi ressurssidega esindab Austria vaatepunkti, et ÖSG on analoogne Saksamaa taastuvenergiaseadusega (EEG), mis Austria arvates riigi ressursse ei koorma. Austria osutab siinjuures Euroopa Kohtu otsusele PreussenElektra kohtuasjas (13).

| (27) | Austria arvates on ÖSG-s ja EEG-s sätestatud vabastusmehhanismidel järgmised ühised jooned:






  a) | mõlema süsteemi korral kannavad tagatud soodustariifist tulenevad lisakulud elektritarnijad, kes peavad kehtestatud hinnaga ostma teatava osa taastuvenergiast; |
| --- | --- | --- |

(27)

Austria arvates on ÖSG-s ja EEG-s sätestatud vabastusmehhanismidel järgmised ühised jooned:

a)

mõlema süsteemi korral kannavad tagatud soodustariifist tulenevad lisakulud elektritarnijad, kes peavad kehtestatud hinnaga ostma teatava osa taastuvenergiast;

| b) | kummagi süsteemi korral ei ole elektritarnijad kohustatud ostma rohelist elektrit nende klientide jaoks, kes on rohelise elektri ostmise kohustusest vabastatud; |
| --- | --- |

b)

kummagi süsteemi korral ei ole elektritarnijad kohustatud ostma rohelist elektrit nende klientide jaoks, kes on rohelise elektri ostmise kohustusest vabastatud;

| c) | mõlemas süsteemis on tootjatelt kohustatud rohelist elektrit ostma turuosalised, kes ei tegutse avalikes ülesannetes; nendel turuosalistel on seaduslik õigus kanda lisakulud üle elektritarnijatele, kusjuures vastavad ostukohustused ja hinnad on seadusega kindlaks määratud; |
| --- | --- |

c)

mõlemas süsteemis on tootjatelt kohustatud rohelist elektrit ostma turuosalised, kes ei tegutse avalikes ülesannetes; nendel turuosalistel on seaduslik õigus kanda lisakulud üle elektritarnijatele, kusjuures vastavad ostukohustused ja hinnad on seadusega kindlaks määratud;

| d) | mõlema süsteemi korral kontrollib reguleeriv asutus, et ettevõtjad, kes on kohustatud tootjatelt rohelist elektrit ostma, ei saaks liigset hüvitist. |
| --- | --- |

d)

mõlema süsteemi korral kontrollib reguleeriv asutus, et ettevõtjad, kes on kohustatud tootjatelt rohelist elektrit ostma, ei saaks liigset hüvitist.

| (28) | Komisjon selgitas menetluse algatamise otsuse punktides 42–48, miks ja mille poolest on hindamisel olev meede võrreldav meetmega, mille kohta langetas Euroopa Kohus otsuse kohtuasjas Essent
   (14). Austria vaidles sellele järeldusele vastu järgmistel põhjustel:






  a) | OeMAG ei ole asutus, kelle riik on tasude kogumiseks määranud. Seoses sellega viitab Austria jälle Saksamaale, kus tema arvates on võrguettevõtjatel täpselt samasugune roll nagu OeMAG-il; |
| --- | --- | --- |

(28)

Komisjon selgitas menetluse algatamise otsuse punktides 42–48, miks ja mille poolest on hindamisel olev meede võrreldav meetmega, mille kohta langetas Euroopa Kohus otsuse kohtuasjas Essent
   (14). Austria vaidles sellele järeldusele vastu järgmistel põhjustel:

a)

OeMAG ei ole asutus, kelle riik on tasude kogumiseks määranud. Seoses sellega viitab Austria jälle Saksamaale, kus tema arvates on võrguettevõtjatel täpselt samasugune roll nagu OeMAG-il;

| b) | OeMAG on eraõiguslik äriühing, mitte avalik-õiguslik organ nagu need organid, mille kohta tehti otsused kohtuasjades Air France
   (15) ja Salvat Père
   (16). Seoses sellega rõhutab Austria, et riigil ei ole volitusi nimetada ametisse juhatuse või nõukogu liikmeid, vetoõigust OeMAG-i otsuste suhtes ega ka järelevalvevolitusi. Riigil ei ole ka volitusi OeMAG-i ülesandeid üle võtta; |
| --- | --- |

b)

OeMAG on eraõiguslik äriühing, mitte avalik-õiguslik organ nagu need organid, mille kohta tehti otsused kohtuasjades Air France
   (15) ja Salvat Père
   (16). Seoses sellega rõhutab Austria, et riigil ei ole volitusi nimetada ametisse juhatuse või nõukogu liikmeid, vetoõigust OeMAG-i otsuste suhtes ega ka järelevalvevolitusi. Riigil ei ole ka volitusi OeMAG-i ülesandeid üle võtta;

| c) | OeMAG-i käsitlevad vaidlused kuuluvad lahendamisele tavalistes kohtutes; |
| --- | --- |

c)

OeMAG-i käsitlevad vaidlused kuuluvad lahendamisele tavalistes kohtutes;

| d) | ainus avalik kontroll, millele OeMAG allub, on Austria riigikontrolli tehtav järelkontroll; |
| --- | --- |

d)

ainus avalik kontroll, millele OeMAG allub, on Austria riigikontrolli tehtav järelkontroll;

| e) | riigieelarvest ei kaeta OeMAG-i võimalikku kahjumit; ametivõimude roll piirdub rohelise elektri ostu- ja müügihindade kehtestamisega. Seega puudub mõju riigieelarvele, nagu tõestati kohtuasjades Sloman Neptun
   (17) ja Pearle
   (18); |
| --- | --- |

e)

riigieelarvest ei kaeta OeMAG-i võimalikku kahjumit; ametivõimude roll piirdub rohelise elektri ostu- ja müügihindade kehtestamisega. Seega puudub mõju riigieelarvele, nagu tõestati kohtuasjades Sloman Neptun
   (17) ja Pearle
   (18);

| f) | Energie-Control GmbH ei oma ÖSG § 22c kohase vabastuse andmisel kaalutlusõigust; |
| --- | --- |

f)

Energie-Control GmbH ei oma ÖSG § 22c kohase vabastuse andmisel kaalutlusõigust;

| g) | vabastusmehhanism ei muuda elektritarnijatelt OeMAG-ile makstavat kogusummat. Muutub ainult kogusumma jaotus lõpptarbijate eri kategooriate vahel. |
| --- | --- |

g)

vabastusmehhanism ei muuda elektritarnijatelt OeMAG-ile makstavat kogusummat. Muutub ainult kogusumma jaotus lõpptarbijate eri kategooriate vahel.

3.2.   Valikulisus

| (29) | Austria väidab, et energiamahukatele ettevõtetele suunatud vabastus ei kujuta endast riigiabi, sest see ei ole valikuline. |
| --- | --- |

(29)

Austria väidab, et energiamahukatele ettevõtetele suunatud vabastus ei kujuta endast riigiabi, sest see ei ole valikuline.

| (30) | Austria tuletab meelde, et energiamahukad ettevõtted vabastatakse rohelise elektri tootjate toetuse rahastamisest ainult osaliselt. Neil tuleb maksta otse OeMAG-ile hüvitis, mille suuruseks on 0,5 % nende toodangu puhasväärtusest, ning seega aitavad nad ikkagi rohelise elektri tootmise toetust rahastada. |
| --- | --- |

(30)

Austria tuletab meelde, et energiamahukad ettevõtted vabastatakse rohelise elektri tootjate toetuse rahastamisest ainult osaliselt. Neil tuleb maksta otse OeMAG-ile hüvitis, mille suuruseks on 0,5 % nende toodangu puhasväärtusest, ning seega aitavad nad ikkagi rohelise elektri tootmise toetust rahastada.

| (31) | Kohtuasjale Adria-Wien Pipeline
   (19) tuginedes väidab Austria, et de jure ei piirdu meede ainult teatavate majandussektoritega ega ole de facto valikuline. Isegi prima facie valikulisuse olemasolul on see igal juhul süsteemi toimimisloogikast tulenevalt õigustatud. |
| --- | --- |

(31)

Kohtuasjale Adria-Wien Pipeline
   (19) tuginedes väidab Austria, et de jure ei piirdu meede ainult teatavate majandussektoritega ega ole de facto valikuline. Isegi prima facie valikulisuse olemasolul on see igal juhul süsteemi toimimisloogikast tulenevalt õigustatud.

| (32) | De jure valikulisus: ÖSG-s ei ole ette nähtud, et abikõlblikud on ainult teatavad majandusharud või teatava suurusega ettevõtjad, samuti pole sätestatud muid valikulisi kriteeriume. Austria kaitseb oma arvamust väitega, et kohtulahendid ei viita sellele, et ainuüksi toodangu teatava puhasväärtuse kindlaksmääramine annaks alust nimetada meedet valikuliseks, mis on riigiabi oluline tunnus. Lisaks osutab Austria sellele, et meetme puhul ei ole kehtestatud piiranguid majandusharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume, ning rõhutab, et meede hõlmab ajaliselt piiratud korra alusel 19 majandusharu ja umbes 2 300 ettevõtjat. Seega ei ole meede de jure valikuline. |
| --- | --- |

(32)

De jure valikulisus: ÖSG-s ei ole ette nähtud, et abikõlblikud on ainult teatavad majandusharud või teatava suurusega ettevõtjad, samuti pole sätestatud muid valikulisi kriteeriume. Austria kaitseb oma arvamust väitega, et kohtulahendid ei viita sellele, et ainuüksi toodangu teatava puhasväärtuse kindlaksmääramine annaks alust nimetada meedet valikuliseks, mis on riigiabi oluline tunnus. Lisaks osutab Austria sellele, et meetme puhul ei ole kehtestatud piiranguid majandusharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume, ning rõhutab, et meede hõlmab ajaliselt piiratud korra alusel 19 majandusharu ja umbes 2 300 ettevõtjat. Seega ei ole meede de jure valikuline.

| (33) | De facto valikulisus: Austria arvates tõendavad vabastusmehhanismi kasutavate majandusharude ja ettevõtjate suur arv ning asjaolu, et meetme puhul ei ole ette nähtud piiranguid majandusharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume, et tegemist on de facto üldise meetmega. Seda seisukohta toetab ka kohtuasi Adria-Wien Pipeline. Austria märgib, et Euroopa Kohus uuris kõnealuses kohtuasjas energialõivude osalist tagastamist, mida võimaldati ettevõtjatele, kelle energialõivud moodustasid üle 0,35 % nende toodangu puhasväärtusest. Kohus märkis järgmist:„... siseriiklikud meetmed, mis näevad ette maagaasi ja elektri energialõivude osalist tagastamist, ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 92... (praegu ELi toimimise lepingu artikkel 107) tähenduses, kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast (20).” |
| --- | --- |

(33)

De facto valikulisus: Austria arvates tõendavad vabastusmehhanismi kasutavate majandusharude ja ettevõtjate suur arv ning asjaolu, et meetme puhul ei ole ette nähtud piiranguid majandusharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume, et tegemist on de facto üldise meetmega. Seda seisukohta toetab ka kohtuasi Adria-Wien Pipeline. Austria märgib, et Euroopa Kohus uuris kõnealuses kohtuasjas energialõivude osalist tagastamist, mida võimaldati ettevõtjatele, kelle energialõivud moodustasid üle 0,35 % nende toodangu puhasväärtusest. Kohus märkis järgmist:„... siseriiklikud meetmed, mis näevad ette maagaasi ja elektri energialõivude osalist tagastamist, ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 92... (praegu ELi toimimise lepingu artikkel 107) tähenduses, kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast (20).”

| (34) | Õigustatus süsteemi toimimisloogikast tulenevalt: refinantseerimis- ja vabastusmehhanismi kohta mainib Austria, et rahastamispoole diferentseerimine on korraldatud analoogselt muude maksudest ja lõivudest rahastatavate süsteemidega. Kuna diferentseerimisel võetakse arvesse ettevõtete elujõulisust, vastab see süsteemi toimimisloogikale ning seetõttu ei ole tegemist riigiabiga. Austria arvates toetas ka komisjon kahes varasemas riigiabi käsitlevas otsuses sellist seisukohta (21). |
| --- | --- |

(34)

Õigustatus süsteemi toimimisloogikast tulenevalt: refinantseerimis- ja vabastusmehhanismi kohta mainib Austria, et rahastamispoole diferentseerimine on korraldatud analoogselt muude maksudest ja lõivudest rahastatavate süsteemidega. Kuna diferentseerimisel võetakse arvesse ettevõtete elujõulisust, vastab see süsteemi toimimisloogikale ning seetõttu ei ole tegemist riigiabiga. Austria arvates toetas ka komisjon kahes varasemas riigiabi käsitlevas otsuses sellist seisukohta (21).

| (35) | Lisaks viitab Austria sellele, et vabastusmehhanism ei vähenda ÖSG abil saavutatavat kasu keskkonnale, sest rohelise elektri tootmise toetusmahtu ei alandata. Ainult teatavate ettevõtete keskkonnakulude vähendamise abil on võimalik luua rohelise elektri jätkusuutlik rahastamismehhanism, mis on vajalik taastuvate energiaallikate toetamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks viitab Austria sellele, et vabastusmehhanism ei vähenda ÖSG abil saavutatavat kasu keskkonnale, sest rohelise elektri tootmise toetusmahtu ei alandata. Ainult teatavate ettevõtete keskkonnakulude vähendamise abil on võimalik luua rohelise elektri jätkusuutlik rahastamismehhanism, mis on vajalik taastuvate energiaallikate toetamise tagamiseks.

3.3.   Kokkusobivus siseturuga

| (36) | Seoses kokkusobivusega toob Austria esile analoogia vabastusmehhanismi ja keskkonnaabi suuniste 4. peatüki vahel. |
| --- | --- |

(36)

Seoses kokkusobivusega toob Austria esile analoogia vabastusmehhanismi ja keskkonnaabi suuniste 4. peatüki vahel.

| (37) | Keskkonnaabi suuniste 4. peatükk (punktid 151–159) sisaldab eeskirju riigiabi kohta, mida antakse keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise vormis. Ette on nähtud kahte liiki hindamine: ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaksude korral loetakse maksude vähendamise või nendest vabastamise vormis antav abi siseturuga kokkusobivaks, kui abisaajad maksavad vähemalt energiamaksudirektiivis sätestatud ühenduse miinimummäära (22). Kui meetmega nähakse ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaksude korral ette maksuvähendusi ja -vabastusi, mis langetavad maksumäära allapoole nimetatud miinimummäära, või nähakse ette maksuvähendusi ja -vabastusi ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude korral, peavad liikmesriigid edastama üksikasjalikud andmed asjaomase meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. |
| --- | --- |

(37)

Keskkonnaabi suuniste 4. peatükk (punktid 151–159) sisaldab eeskirju riigiabi kohta, mida antakse keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise vormis. Ette on nähtud kahte liiki hindamine: ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaksude korral loetakse maksude vähendamise või nendest vabastamise vormis antav abi siseturuga kokkusobivaks, kui abisaajad maksavad vähemalt energiamaksudirektiivis sätestatud ühenduse miinimummäära (22). Kui meetmega nähakse ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaksude korral ette maksuvähendusi ja -vabastusi, mis langetavad maksumäära allapoole nimetatud miinimummäära, või nähakse ette maksuvähendusi ja -vabastusi ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude korral, peavad liikmesriigid edastama üksikasjalikud andmed asjaomase meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.

| (38) | Seoses sellega teeb Austria ettepaneku kohaldada analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükki, mis käsitleb keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise vormis rakendatavaid meetmeid. Vastavalt Austria põhjendustele saab meedet hinnata eelkõige analoogia põhjal ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamakse käsitlevate sätetega. Sellest õiguslikust alusest lähtudes võib vabastusmehhanismi lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui asjaomased ettevõtjad maksavad ka edaspidi energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummäära, st 0,5 eurot/MWh, mis antud juhul ongi nii. Sellest tuleneb, et täiendavat vabastust soodustariifisüsteemist, mis seisneb osalises vabastamises selle rahastamise maksetest, võib pidada siseturuga kokkusobivaks, sest rohelise elektri tootmise toetuse rahastamiseks makstav ülejäänud summa kujutab endast ikkagi täiendust energiamaksu miinimummäärale. |
| --- | --- |

(38)

Seoses sellega teeb Austria ettepaneku kohaldada analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükki, mis käsitleb keskkonnamaksude vähendamise või nendest vabastamise vormis rakendatavaid meetmeid. Vastavalt Austria põhjendustele saab meedet hinnata eelkõige analoogia põhjal ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamakse käsitlevate sätetega. Sellest õiguslikust alusest lähtudes võib vabastusmehhanismi lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui asjaomased ettevõtjad maksavad ka edaspidi energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummäära, st 0,5 eurot/MWh, mis antud juhul ongi nii. Sellest tuleneb, et täiendavat vabastust soodustariifisüsteemist, mis seisneb osalises vabastamises selle rahastamise maksetest, võib pidada siseturuga kokkusobivaks, sest rohelise elektri tootmise toetuse rahastamiseks makstav ülejäänud summa kujutab endast ikkagi täiendust energiamaksu miinimummäärale.

| (39) | Austria arvates aitab vabastusmehhanism vähemalt kaudselt keskkonnakaitse taset tõsta. Seoses sellega on vabastusmehhanism vajalik, et võimaldada kokkuvõttes suurendada elektritarbijate poolt rohelise elektri eest makstavat kogusummat. |
| --- | --- |

(39)

Austria arvates aitab vabastusmehhanism vähemalt kaudselt keskkonnakaitse taset tõsta. Seoses sellega on vabastusmehhanism vajalik, et võimaldada kokkuvõttes suurendada elektritarbijate poolt rohelise elektri eest makstavat kogusummat.

| (40) | Austria kaitseb seda väidet, võrreldes keskkonnaabi suuniste punkti 152 ja üldise grupierandi määruse (23) artikli 25 sõnastusi. Olles võrrelnud üldise grupierandi määruse sõnastusi eri keeltes, jõuab Austria järeldusele, et määruse artikkel 25 on tähenduselt laiem kui keskkonnaabi suuniste punkt 152: kui suuniste punkti 152 kohaselt on keskkonnamaksu vähendamise eeltingimuseks, et energiamaks oleks täielikult ühenduse õiguses reguleeritud, siis üldise grupierandi määruse artiklist 25 võib järeldada, et keskkonnamaksude vähendamine (nt elektrilõivu vähendamine vastavalt energiamaksudirektiivile) on lubatud juba juhul, kui on täidetud energiamaksudirektiivi (direktiiv 2003/96/EÜ) nõuded. Seepärast tuleb järeldada, et energiamaksudirektiivis sätestatud maksuvabastuste eeskirjad sisalduvad energiamahukate ettevõtete vabastusmehhanismis. Seega on energiamaksudirektiivi loogika, hinnangud ja sätted ning energiamaksudirektiivile viitavad eeskirjad, nagu üldise grupierandi määruse artikkel 25 kohaldatavad ettepandud vabastusmehhanismile. Nii vabastusmehhanism kui ka Austria elektritarbimistasude süsteem vastavad seega energiamaksudirektiivis sätestatud eeltingimustele ja on seetõttu üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaselt õigustatud või analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25 siseturuga kokkusobivad (24). |
| --- | --- |

(40)

Austria kaitseb seda väidet, võrreldes keskkonnaabi suuniste punkti 152 ja üldise grupierandi määruse (23) artikli 25 sõnastusi. Olles võrrelnud üldise grupierandi määruse sõnastusi eri keeltes, jõuab Austria järeldusele, et määruse artikkel 25 on tähenduselt laiem kui keskkonnaabi suuniste punkt 152: kui suuniste punkti 152 kohaselt on keskkonnamaksu vähendamise eeltingimuseks, et energiamaks oleks täielikult ühenduse õiguses reguleeritud, siis üldise grupierandi määruse artiklist 25 võib järeldada, et keskkonnamaksude vähendamine (nt elektrilõivu vähendamine vastavalt energiamaksudirektiivile) on lubatud juba juhul, kui on täidetud energiamaksudirektiivi (direktiiv 2003/96/EÜ) nõuded. Seepärast tuleb järeldada, et energiamaksudirektiivis sätestatud maksuvabastuste eeskirjad sisalduvad energiamahukate ettevõtete vabastusmehhanismis. Seega on energiamaksudirektiivi loogika, hinnangud ja sätted ning energiamaksudirektiivile viitavad eeskirjad, nagu üldise grupierandi määruse artikkel 25 kohaldatavad ettepandud vabastusmehhanismile. Nii vabastusmehhanism kui ka Austria elektritarbimistasude süsteem vastavad seega energiamaksudirektiivis sätestatud eeltingimustele ja on seetõttu üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaselt õigustatud või analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25 siseturuga kokkusobivad (24).

| (41) | Seoses sellega tuletab Austria meelde, et liikmesriigid tegid keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohta selle koostamise käigus kriitilisi märkusi. Lisaks viitab Austria 7. detsembri 2006. aasta dokumendile Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive
   (25) (ühisdokument keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste ja energiamaksudirektiivi läbivaatamise kohta). Kõnealuses ühisdokumendis on selgitatud, et liikmesriigid vajavad asjakohase diferentseerimise jaoks paindlikkust. Keskkonnamaksude ja -lõivude olemuse ja toimimisloogika juurde kuuluvad ka vabastused või diferentseeritud määrad. Liikmesriigid on seega välja astunud keskkonnaabi suuniste ja üldise grupierandi määruse laia tõlgendusvõimaluse eest. |
| --- | --- |

(41)

Seoses sellega tuletab Austria meelde, et liikmesriigid tegid keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohta selle koostamise käigus kriitilisi märkusi. Lisaks viitab Austria 7. detsembri 2006. aasta dokumendile Joint paper on the revision of the Community guidelines on State aid for environmental protection and Energy Tax Directive
   (25) (ühisdokument keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste ja energiamaksudirektiivi läbivaatamise kohta). Kõnealuses ühisdokumendis on selgitatud, et liikmesriigid vajavad asjakohase diferentseerimise jaoks paindlikkust. Keskkonnamaksude ja -lõivude olemuse ja toimimisloogika juurde kuuluvad ka vabastused või diferentseeritud määrad. Liikmesriigid on seega välja astunud keskkonnaabi suuniste ja üldise grupierandi määruse laia tõlgendusvõimaluse eest.

| (42) | Lõpuks kirjeldab Austria üksikasjalikult, et teistes liikmesriikides kehtivad analoogsed süsteemid, ning rõhutab, et ÖSG on suurel määral võrreldav Saksamaa taastuvenergiaseadusega (EEG). Kuna Austria energiamahukad ettevõtted konkureerivad teiste liikmesriikide (nt Saksamaa) ja kolmandate riikide ettevõtetega, on vabastusmehhanism ülimalt oluline, et vältida ebasoodsat olukorda rahvusvahelises konkurentsis. |
| --- | --- |

(42)

Lõpuks kirjeldab Austria üksikasjalikult, et teistes liikmesriikides kehtivad analoogsed süsteemid, ning rõhutab, et ÖSG on suurel määral võrreldav Saksamaa taastuvenergiaseadusega (EEG). Kuna Austria energiamahukad ettevõtted konkureerivad teiste liikmesriikide (nt Saksamaa) ja kolmandate riikide ettevõtetega, on vabastusmehhanism ülimalt oluline, et vältida ebasoodsat olukorda rahvusvahelises konkurentsis.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (43) | Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist edastas oma märkused Austria Töötajate Koda. Austria Töötajate Koda, millel on 3,2 miljonit liiget, on seisukohal, et ÖSG rahastamissüsteem hõlmab riigiabi. Ta ei jaga ka Austria arvamust, et suurte elektritarbijate vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kokkusobiv. Austria Töötajate Koda rõhutab, et mehhanism põhjustab lisakoormust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja kodumajapidamistele, kes on kohustatud kandma rohelise elektriga seotud lisakulusid, olemata ise põhitarbijad. See olukord tekitab VKEsid kahjustavaid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(43)

Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist edastas oma märkused Austria Töötajate Koda. Austria Töötajate Koda, millel on 3,2 miljonit liiget, on seisukohal, et ÖSG rahastamissüsteem hõlmab riigiabi. Ta ei jaga ka Austria arvamust, et suurte elektritarbijate vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kokkusobiv. Austria Töötajate Koda rõhutab, et mehhanism põhjustab lisakoormust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) ja kodumajapidamistele, kes on kohustatud kandma rohelise elektriga seotud lisakulusid, olemata ise põhitarbijad. See olukord tekitab VKEsid kahjustavaid konkurentsimoonutusi.

| (44) | Austria Töötajate Koda osutab oma arvamuses komisjoni 4. juuli 2006. aasta otsusele, (26) milles komisjon juba hindas soodustariifid riigiabiks. Kuna soodustariifide õigusraamistik ei ole sellest ajast saadik muutunud, kujutab ÖSG 2008. aasta redaktsioonis ettenähtud toetussüsteem endast endiselt riigiabi. Seetõttu küsib Austria Töötajate Koda, kuidas on võimalik, et Austria arvamus erineb nüüd ÖSG varasema redaktsiooni teatises väljendatud arvamusest. |
| --- | --- |

(44)

Austria Töötajate Koda osutab oma arvamuses komisjoni 4. juuli 2006. aasta otsusele, (26) milles komisjon juba hindas soodustariifid riigiabiks. Kuna soodustariifide õigusraamistik ei ole sellest ajast saadik muutunud, kujutab ÖSG 2008. aasta redaktsioonis ettenähtud toetussüsteem endast endiselt riigiabi. Seetõttu küsib Austria Töötajate Koda, kuidas on võimalik, et Austria arvamus erineb nüüd ÖSG varasema redaktsiooni teatises väljendatud arvamusest.

| (45) | Koda ei jaga Austria seisukohta, et suurtarbijate vabastamist ostukohustusest, nagu see on ÖSG-s ette nähtud, tuleks lugeda võrreldavaks piirtaseme seadmisega energiamaksudele. Viidates komisjoni varasemale otsusele energiamaksudele piirtaseme seadmise lubamise kohta, taotleb Austria nüüd ka elektri suurtarbijate vabastusmehhanismi lubamist, mis on vastuvõetamatu. Austria Töötajate Koda on arvamusel, et selline analoogia on lubamatu. |
| --- | --- |

(45)

Koda ei jaga Austria seisukohta, et suurtarbijate vabastamist ostukohustusest, nagu see on ÖSG-s ette nähtud, tuleks lugeda võrreldavaks piirtaseme seadmisega energiamaksudele. Viidates komisjoni varasemale otsusele energiamaksudele piirtaseme seadmise lubamise kohta, taotleb Austria nüüd ka elektri suurtarbijate vabastusmehhanismi lubamist, mis on vastuvõetamatu. Austria Töötajate Koda on arvamusel, et selline analoogia on lubamatu.

| (46) | Energiamaksudele piirtaseme seadmine kujutab endast maksuabi, mille abil tahetakse vähemalt kaudselt keskkonnakaitset edendada, ent energiamahukate ettevõtete vabastamist ostukohustusest ei saa keskkonnakaitse suunistega kokkusobivaks pidada, sest sellel puudub keskkonnapoliitiline eesmärk. |
| --- | --- |

(46)

Energiamaksudele piirtaseme seadmine kujutab endast maksuabi, mille abil tahetakse vähemalt kaudselt keskkonnakaitset edendada, ent energiamahukate ettevõtete vabastamist ostukohustusest ei saa keskkonnakaitse suunistega kokkusobivaks pidada, sest sellel puudub keskkonnapoliitiline eesmärk.

| (47) | Kuivõrd ÖSG näeb eelkõige ette suurtarbijate vabastamise sellisest ostukohustusest, ei saa seda vaadelda keskkonnamaksuvabastuse või -vähendusena keskkonnaabi suuniste 4. peatüki tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Kuivõrd ÖSG näeb eelkõige ette suurtarbijate vabastamise sellisest ostukohustusest, ei saa seda vaadelda keskkonnamaksuvabastuse või -vähendusena keskkonnaabi suuniste 4. peatüki tähenduses.

| (48) | Isegi juhul, kui 4. peatükki saaks analoogia põhjal kohaldada, ei oleks vabastusmehhanism järgmistel põhjustel asjakohaste sätetega kokkusobiv: meetme kehtivus ei ole piiratud kümne aastaga; peale selle saab asjakohaste majandusharude (nt paberi-, terasetööstus) tootmiskulude võimalikku kasvu üle kanda ostjatele, sest hinnaelastsus on praeguses turuolukorras piisavalt suur. Seega ei vasta vabastusmehhanism keskkonnaabi suuniste punkti 158 alapunkti c eeltingimusele. |
| --- | --- |

(48)

Isegi juhul, kui 4. peatükki saaks analoogia põhjal kohaldada, ei oleks vabastusmehhanism järgmistel põhjustel asjakohaste sätetega kokkusobiv: meetme kehtivus ei ole piiratud kümne aastaga; peale selle saab asjakohaste majandusharude (nt paberi-, terasetööstus) tootmiskulude võimalikku kasvu üle kanda ostjatele, sest hinnaelastsus on praeguses turuolukorras piisavalt suur. Seega ei vasta vabastusmehhanism keskkonnaabi suuniste punkti 158 alapunkti c eeltingimusele.

| (49) | Vabastus ei ole lisaks ka proportsionaalne, sest energiamahukad tarbijad ei ole kohustatud rohelist elektrit ostma, mistõttu aeglustuks alternatiivenergia hindade lähenemine turuhindadele. Peale selle peaksid VKEd ja kodumajapidamised üksi kandma rohelise elektri tootmise lisakulusid, kuigi nad tarbivad vähe elektrienergiat. Seega ei ole täidetud ka keskkonnaabi suuniste punkti 159 alapunkti a eeltingimus. |
| --- | --- |

(49)

Vabastus ei ole lisaks ka proportsionaalne, sest energiamahukad tarbijad ei ole kohustatud rohelist elektrit ostma, mistõttu aeglustuks alternatiivenergia hindade lähenemine turuhindadele. Peale selle peaksid VKEd ja kodumajapidamised üksi kandma rohelise elektri tootmise lisakulusid, kuigi nad tarbivad vähe elektrienergiat. Seega ei ole täidetud ka keskkonnaabi suuniste punkti 159 alapunkti a eeltingimus.

| (50) | Puuduvad igasugused kokkulepped keskkonnaabi suuniste punkti 159 alapunkti c tähenduses, millega asjaomased energia suurtarbijad kohustuksid saavutama ÖSG-s seatud eesmärke. Lõpuks ei aita suurtarbijatele mõeldud vabastusmehhanism neid energiatõhususe või keskkonnasäästliku energiakasutuse poole suunata, vaid jätaks nad vastupidiselt just nimelt kõrvale igasugusest osalusest ka kogu ELi hõlmavate keskkonnaeesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(50)

Puuduvad igasugused kokkulepped keskkonnaabi suuniste punkti 159 alapunkti c tähenduses, millega asjaomased energia suurtarbijad kohustuksid saavutama ÖSG-s seatud eesmärke. Lõpuks ei aita suurtarbijatele mõeldud vabastusmehhanism neid energiatõhususe või keskkonnasäästliku energiakasutuse poole suunata, vaid jätaks nad vastupidiselt just nimelt kõrvale igasugusest osalusest ka kogu ELi hõlmavate keskkonnaeesmärkide saavutamisel.

| (51) | Austria Töötajate Koja arvates kujutab kõnealune ÖSG § 22 endast seega sui generis tegevusabi, millele ei saa kohaldada keskkonnaabi suuniseid, sest see ei too keskkonnale mingit kasu. Et abi ei ole ajaliselt piiratud ega aja jooksul kahanev ja põhjustaks ajapikku eelkõige VKEsid kahjustavaid konkurentsimoonutusi, ei tuleks seda Austria Töötajate Koja arvates lubada. |
| --- | --- |

(51)

Austria Töötajate Koja arvates kujutab kõnealune ÖSG § 22 endast seega sui generis tegevusabi, millele ei saa kohaldada keskkonnaabi suuniseid, sest see ei too keskkonnale mingit kasu. Et abi ei ole ajaliselt piiratud ega aja jooksul kahanev ja põhjustaks ajapikku eelkõige VKEsid kahjustavaid konkurentsimoonutusi, ei tuleks seda Austria Töötajate Koja arvates lubada.

5.   MEETME HINDAMINE RIIGIABIÕIGUSEST LÄHTUVALT

| (52) | Komisjon uuris teatatud meedet ELi toimimise lepingu artikli 107 ja sellele järgnevate artiklite ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 ja sellele järgnevate artiklite alusel (27). |
| --- | --- |

(52)

Komisjon uuris teatatud meedet ELi toimimise lepingu artikli 107 ja sellele järgnevate artiklite ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 61 ja sellele järgnevate artiklite alusel (27).

| (53) | Kõigepealt märgib komisjon, et teatatud seadus hõlmab kahte eraldi meedet, millest kummagi suhtes algatati komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsusega riigiabiõigusest lähtuv uurimine (28). Esiteks nähakse ÖSG-s ette soodustariifide vormis abi rohelise elektri tootjatele. Teiseks sisaldab ÖSG klauslit, mille kohaselt võidakse energiamahukad ettevõtted teatavatel tingimustel (osaliselt) soodustariifi maksmise kohustusest vabastada. Oma 22. juuli 2009. aasta otsuses lubas komisjon kohaldada rohelise elektri tootjatele mõeldud soodustariife kui siseturuga kokkusobivat abi, kuid väljendas samas kahtlust vabastusmehhanismi kokkusobivuse kohta riigiabi eeskirjadega, mistõttu ta algatas ÖSG selle osa suhtes ametliku uurimismenetluse. Oma 22. juuli 2009. aasta otsuses lubas komisjon küll toetada rohelise elektri tootjaid, lugedes seda siseturuga kokkusobivaks riigiabiks, kuid ei võtnud lõplikku seisukohta küsimuses, kas energiamahukate ettevõtete ostukohustusest vabastamine kujutab endast riigiabi, ning kui see nii on, siis kas vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kooskõlas. Neid küsimusi käsitles käesolevale otsusele eelnenud ametlik uurimismenetlus. Nagu allpool selgitatud, on OeMAG-i kaudu rohelise elektri tootjatele jaotatavate vahendite 22. juuli 2009. aasta otsuses riigi ressurssideks liigitamine siiski oluline, selgitamaks välja, kas riigi ressurssidega on tegemist ka mehhanismi korral, mis vabastab energiamahukad ettevõtted panuse lisamisest nendesse vahenditesse. |
| --- | --- |

(53)

Kõigepealt märgib komisjon, et teatatud seadus hõlmab kahte eraldi meedet, millest kummagi suhtes algatati komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsusega riigiabiõigusest lähtuv uurimine (28). Esiteks nähakse ÖSG-s ette soodustariifide vormis abi rohelise elektri tootjatele. Teiseks sisaldab ÖSG klauslit, mille kohaselt võidakse energiamahukad ettevõtted teatavatel tingimustel (osaliselt) soodustariifi maksmise kohustusest vabastada. Oma 22. juuli 2009. aasta otsuses lubas komisjon kohaldada rohelise elektri tootjatele mõeldud soodustariife kui siseturuga kokkusobivat abi, kuid väljendas samas kahtlust vabastusmehhanismi kokkusobivuse kohta riigiabi eeskirjadega, mistõttu ta algatas ÖSG selle osa suhtes ametliku uurimismenetluse. Oma 22. juuli 2009. aasta otsuses lubas komisjon küll toetada rohelise elektri tootjaid, lugedes seda siseturuga kokkusobivaks riigiabiks, kuid ei võtnud lõplikku seisukohta küsimuses, kas energiamahukate ettevõtete ostukohustusest vabastamine kujutab endast riigiabi, ning kui see nii on, siis kas vabastusmehhanism on riigiabi eeskirjadega kooskõlas. Neid küsimusi käsitles käesolevale otsusele eelnenud ametlik uurimismenetlus. Nagu allpool selgitatud, on OeMAG-i kaudu rohelise elektri tootjatele jaotatavate vahendite 22. juuli 2009. aasta otsuses riigi ressurssideks liigitamine siiski oluline, selgitamaks välja, kas riigi ressurssidega on tegemist ka mehhanismi korral, mis vabastab energiamahukad ettevõtted panuse lisamisest nendesse vahenditesse.

5.1.   Riigiabi olemasolu

| (54) | Meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui 1) abisaajale antakse meetme abil teatav eelis, 2) meedet rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest, 3) meetmega soodustatakse vaid teatavaid ettevõtjaid või majandusharusid ning 4) meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(54)

Meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui 1) abisaajale antakse meetme abil teatav eelis, 2) meedet rahastatakse riigi poolt või riigi ressurssidest, 3) meetmega soodustatakse vaid teatavaid ettevõtjaid või majandusharusid ning 4) meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada või ähvardada moonutada konkurentsi siseturul.

5.1.1.   Eelis

| (55) | Kui võimalik eelis tuleneb teatavast reguleerivast lõivust osalisest või täielikust vabastamisest, tuleb üheselt välja selgitada, kas mõni seadusega sätestatud süsteemi raames kohaldatav riiklik meede seab teatavad ettevõtjad või tootmisharud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelisseisundisse võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on kõnesoleva meetme seisukohalt de jure ja de facto samaväärses olukorras (29). |
| --- | --- |

(55)

Kui võimalik eelis tuleneb teatavast reguleerivast lõivust osalisest või täielikust vabastamisest, tuleb üheselt välja selgitada, kas mõni seadusega sätestatud süsteemi raames kohaldatav riiklik meede seab teatavad ettevõtjad või tootmisharud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses eelisseisundisse võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on kõnesoleva meetme seisukohalt de jure ja de facto samaväärses olukorras (29).

| (56) | Käesoleval juhul tuleks kõnealuse meetme abil saada elektritarbijatelt tulu, et rahastada rohelise elektri tootmist. Energiamahukad ettevõtted on de facto ja de jure kõigi teiste elektritarbijatega võrdses seisundis, sest kõik nad tarbivad elektrit ja ostavad tarbitava elektrit elektritarnijatelt, kes omakorda on kohustatud ostma kindlas mahus rohelist elektrit seaduse või määrusega kehtestatud hinnaga („siirdehind”). Kui vabastusmehhanism puudub, maksavad energiamahukad ettevõtted elektritarnijatele kinni rohelise elektri lisakulud, mis kajastub nende elektriarvel. Sealjuures kannavad elektritarnijad edasi lisakulud, mis tulenevad nende kohustusest osta rohelise elektri korraldusasutuselt rohelist elektrit. Samas teistel elektritarbijatel, kes on faktiliselt ja juriidiliselt samaväärses olukorras, sest nad kõik ostavad elektrit, see võimalus puudub. Seega seab vabastusmehhanism energiamahukad ettevõtted eelisseisundisse võrreldes kõigi teiste elektritarbijatega. |
| --- | --- |

(56)

Käesoleval juhul tuleks kõnealuse meetme abil saada elektritarbijatelt tulu, et rahastada rohelise elektri tootmist. Energiamahukad ettevõtted on de facto ja de jure kõigi teiste elektritarbijatega võrdses seisundis, sest kõik nad tarbivad elektrit ja ostavad tarbitava elektrit elektritarnijatelt, kes omakorda on kohustatud ostma kindlas mahus rohelist elektrit seaduse või määrusega kehtestatud hinnaga („siirdehind”). Kui vabastusmehhanism puudub, maksavad energiamahukad ettevõtted elektritarnijatele kinni rohelise elektri lisakulud, mis kajastub nende elektriarvel. Sealjuures kannavad elektritarnijad edasi lisakulud, mis tulenevad nende kohustusest osta rohelise elektri korraldusasutuselt rohelist elektrit. Samas teistel elektritarbijatel, kes on faktiliselt ja juriidiliselt samaväärses olukorras, sest nad kõik ostavad elektrit, see võimalus puudub. Seega seab vabastusmehhanism energiamahukad ettevõtted eelisseisundisse võrreldes kõigi teiste elektritarbijatega.

| (57) | E-Control GmbH poolt võimaldatava vabastuse alusel on aga energiamahukatel ettevõtetel õigus rohelise elektri tarnetest loobuda ja elektritarnijatel on seadusega keelatud kanda vabastatud ettevõtetele üle kulusid, mis neil tekivad oma kohustuse tõttu osta rohelise elektri korraldusasutuselt rohelist elektrit. Selle asemel maksavad energiamahukad ettevõtted rohelise elektri korraldusasutusele 0,5 % oma toodangu puhasväärtusest. |
| --- | --- |

(57)

E-Control GmbH poolt võimaldatava vabastuse alusel on aga energiamahukatel ettevõtetel õigus rohelise elektri tarnetest loobuda ja elektritarnijatel on seadusega keelatud kanda vabastatud ettevõtetele üle kulusid, mis neil tekivad oma kohustuse tõttu osta rohelise elektri korraldusasutuselt rohelist elektrit. Selle asemel maksavad energiamahukad ettevõtted rohelise elektri korraldusasutusele 0,5 % oma toodangu puhasväärtusest.

| (58) | Seetõttu põhjustab vabastusmehhanism olukorra, kus energiamahukate ettevõtete panusele rohelise elektri korraldusasutuse tuludesse on alates teatavast suurusest seatud ülempiir. Järelikult on nad õigusaktide kohaselt vabastatud lõivust, mida nad tavapärastes turutingimustes oleksid pidanud maksma. Sellest järeldub, et ettevõtetel, kes saavad vabastusmehhanismi kasutada, on eelis. |
| --- | --- |

(58)

Seetõttu põhjustab vabastusmehhanism olukorra, kus energiamahukate ettevõtete panusele rohelise elektri korraldusasutuse tuludesse on alates teatavast suurusest seatud ülempiir. Järelikult on nad õigusaktide kohaselt vabastatud lõivust, mida nad tavapärastes turutingimustes oleksid pidanud maksma. Sellest järeldub, et ettevõtetel, kes saavad vabastusmehhanismi kasutada, on eelis.

| (59) | Austria andmete kohaselt võib lõivuvähendus ulatuda kokku 44 miljoni euroni aastas (30). Meede kujutab endast seega eelist kõnealustele energiamahukatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(59)

Austria andmete kohaselt võib lõivuvähendus ulatuda kokku 44 miljoni euroni aastas (30). Meede kujutab endast seega eelist kõnealustele energiamahukatele ettevõtetele.

5.1.2.   Riigi ressursid ja riigile omistatavus

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab eelist lugeda riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ainult juhul, kui seda võimaldatakse otseselt või kaudselt riigi ressurssidest ja kui kõnealuste vahendite kasutamine on omistatav riigile (31).

| (60) | Selle kohta esitas Austria kahesuguseid väiteid. Esiteks ei saa OeMAG-i kontrolli all olevaid vahendeid omistada riigile. Teiseks – juhul, kui OeMAG-i kontrolli all olevad vahendid siiski riigile omistatakse – ei tähenda vabastusmehhanismist tingitud OeMAG-i tulude vähenemine riigi tulude vähenemist, sest allpool OeMAG-i tasandit (st energiamahukate ettevõtete ja elektritarnijate tasandil) puudub riigil igasugune osalus. |
| --- | --- |

(60)

Selle kohta esitas Austria kahesuguseid väiteid. Esiteks ei saa OeMAG-i kontrolli all olevaid vahendeid omistada riigile. Teiseks – juhul, kui OeMAG-i kontrolli all olevad vahendid siiski riigile omistatakse – ei tähenda vabastusmehhanismist tingitud OeMAG-i tulude vähenemine riigi tulude vähenemist, sest allpool OeMAG-i tasandit (st energiamahukate ettevõtete ja elektritarnijate tasandil) puudub riigil igasugune osalus.

| (61) | Komisjon märgib, et energiamahukate ettevõtete vabastusmehhanism vähendab rohelise elektri korraldusasutuse (OeMAG-i) tulusid, sest elektritarnijad ei pea ostma rohelist elektrit energiamahukatele ettevõtetele, kellele on antud vabastus, ning energiamahukate ettevõtete otsemaksed OeMAG-ile kujunevad väiksemaks kui need summad, mille OeMAG oleks saanud, kui energiamahukatele ettevõtetele ei oleks vabastust võimaldatud. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon märgib, et energiamahukate ettevõtete vabastusmehhanism vähendab rohelise elektri korraldusasutuse (OeMAG-i) tulusid, sest elektritarnijad ei pea ostma rohelist elektrit energiamahukatele ettevõtetele, kellele on antud vabastus, ning energiamahukate ettevõtete otsemaksed OeMAG-ile kujunevad väiksemaks kui need summad, mille OeMAG oleks saanud, kui energiamahukatele ettevõtetele ei oleks vabastust võimaldatud.

| (62) | Seetõttu peab komisjon kindlaks tegema, kas rohelise elektri korraldusasutuse (OeMAG-i) kontrolli all olevad vahendid kujutavad endast ÖSG alusel riigi ressursse. Kui see nii on, põhjustaks hindamisel olev meede riigi tulude vähenemise ja oleks seega riigi ressurssidest rahastatav. |
| --- | --- |

(62)

Seetõttu peab komisjon kindlaks tegema, kas rohelise elektri korraldusasutuse (OeMAG-i) kontrolli all olevad vahendid kujutavad endast ÖSG alusel riigi ressursse. Kui see nii on, põhjustaks hindamisel olev meede riigi tulude vähenemise ja oleks seega riigi ressurssidest rahastatav.

| (63) | Kohtuasjas Essent
   (32) andis riik Hollandi elektritootjate omanduses olevale ettevõttele SEP ülesande osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust, nimelt koguda elektrivõrgu kasutajatele kehtivaid lõive. Õigusnormide kohaselt sai SEP lõivust laekuvaid tulusid kasutada ainult seadusega kindlaks määratud otstarbel, st elektriettevõtjatele elektrituru liberaliseerimise käigus tekkinud luhtunud kulude hüvitamiseks. |
| --- | --- |

(63)

Kohtuasjas Essent
   (32) andis riik Hollandi elektritootjate omanduses olevale ettevõttele SEP ülesande osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust, nimelt koguda elektrivõrgu kasutajatele kehtivaid lõive. Õigusnormide kohaselt sai SEP lõivust laekuvaid tulusid kasutada ainult seadusega kindlaks määratud otstarbel, st elektriettevõtjatele elektrituru liberaliseerimise käigus tekkinud luhtunud kulude hüvitamiseks.

| (64) | Euroopa Kohtu otsuse kohaselt kujutavad SEP-i kogutud lõivud endast riigi ressursse, sest täidetud on järgmised tingimused:






  a) | lisatasu on lõiv, mis kehtestati eraettevõtjatele ametivõimude antud aktiga (kohtuotsuse punktid 47 ja 66); |
| --- | --- | --- |

(64)

Euroopa Kohtu otsuse kohaselt kujutavad SEP-i kogutud lõivud endast riigi ressursse, sest täidetud on järgmised tingimused:

a)

lisatasu on lõiv, mis kehtestati eraettevõtjatele ametivõimude antud aktiga (kohtuotsuse punktid 47 ja 66);

| b) | SEP sai riigilt ülesande osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda lõivu (punkt 68); |
| --- | --- |

b)

SEP sai riigilt ülesande osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda lõivu (punkt 68);

| c) | SEP-il puudub võimalus kasutada lõivutulusid muul kui seaduses sätestatud otstarbel ja tema ülesande täitmist kontrollitakse rangelt (punkt 69). |
| --- | --- |

c)

SEP-il puudub võimalus kasutada lõivutulusid muul kui seaduses sätestatud otstarbel ja tema ülesande täitmist kontrollitakse rangelt (punkt 69).

| (65) | Otsuses toodi selgelt välja, et PreussenElektra juhtum ei ole samaväärne, sest Saksa õigusraamistikus, mida Euroopa Kohus hindas, „... ei olnud ettevõtjad riigi poolt volitatud riigi ressursse haldama, vaid neile oli kehtestatud ostukohustus, mida nad pidid täitma oma rahalistest vahenditest (33).” Järelikult, nagu komisjon oma 22. juuli 2009. aasta otsuses märkis, on antud juhul OeMAG Austria riigi poolt loodud ja tegevusloaga varustatud ning riigilt sai OeMAG põhikirja alusel ka ülesande hallata rohelise elektri toetamiseks mõeldud vahendeid. Sellest järeldas komisjon, et OeMAG-i eraõiguslik olemus ei ole piisav väitmaks, et meede ei kujuta endast riigiabi. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et teatatud meede ei ole võrreldav PreussenElektra süsteemiga. Kui PreussenElektra õigusraamistik reguleerib ainult eraettevõtjate vahelisi ärisuhteid ilma vahendava üksuse sekkumiseta, siis Austria rohelise elektri seadus annab OeMAG-ile ülesande koguda ja jaotada rohelise elektri tootmise toetamiseks mõeldud vahendeid. |
| --- | --- |

(65)

Otsuses toodi selgelt välja, et PreussenElektra juhtum ei ole samaväärne, sest Saksa õigusraamistikus, mida Euroopa Kohus hindas, „... ei olnud ettevõtjad riigi poolt volitatud riigi ressursse haldama, vaid neile oli kehtestatud ostukohustus, mida nad pidid täitma oma rahalistest vahenditest (33).” Järelikult, nagu komisjon oma 22. juuli 2009. aasta otsuses märkis, on antud juhul OeMAG Austria riigi poolt loodud ja tegevusloaga varustatud ning riigilt sai OeMAG põhikirja alusel ka ülesande hallata rohelise elektri toetamiseks mõeldud vahendeid. Sellest järeldas komisjon, et OeMAG-i eraõiguslik olemus ei ole piisav väitmaks, et meede ei kujuta endast riigiabi. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et teatatud meede ei ole võrreldav PreussenElektra süsteemiga. Kui PreussenElektra õigusraamistik reguleerib ainult eraettevõtjate vahelisi ärisuhteid ilma vahendava üksuse sekkumiseta, siis Austria rohelise elektri seadus annab OeMAG-ile ülesande koguda ja jaotada rohelise elektri tootmise toetamiseks mõeldud vahendeid.

| (66) | Lisaks sellele eristab Euroopa Kohus juhtumit kohtuasjadest Pearle ja PreussenElektra. Kohtuasjas Pearle ei olnud kutseorganisatsiooni kogutud vahendite kasutamine ametivõimude poolt kindlaks määratud, vaid tegemist oli eraviisilise reklaamikampaaniaga. Kohtuasjas PreussenElektra kasutasid eraettevõtjatest elektritarnijad, kellele kehtis rohelise elektri kehtestatud hinnaga ostmise kohustus, oma vahendeid, mitte aga riigi jaoks kogutud lõivutulusid (punktid 72–74). |
| --- | --- |

(66)

Lisaks sellele eristab Euroopa Kohus juhtumit kohtuasjadest Pearle ja PreussenElektra. Kohtuasjas Pearle ei olnud kutseorganisatsiooni kogutud vahendite kasutamine ametivõimude poolt kindlaks määratud, vaid tegemist oli eraviisilise reklaamikampaaniaga. Kohtuasjas PreussenElektra kasutasid eraettevõtjatest elektritarnijad, kellele kehtis rohelise elektri kehtestatud hinnaga ostmise kohustus, oma vahendeid, mitte aga riigi jaoks kogutud lõivutulusid (punktid 72–74).

| (67) | Seetõttu peab komisjon kontrollima, kas käesoleval juhul sai OeMAG sarnaselt SEP-iga riigilt ülesande koguda ja hallata lõivu või kasutas OeMAG analoogiliselt PreussenElektraga oma vahendeid (34). |
| --- | --- |

(67)

Seetõttu peab komisjon kontrollima, kas käesoleval juhul sai OeMAG sarnaselt SEP-iga riigilt ülesande koguda ja hallata lõivu või kasutas OeMAG analoogiliselt PreussenElektraga oma vahendeid (34).

| (68) | Lõivu olemasolu. Kõigepealt peab komisjon kindlaks tegema, kas OeMAG-i kogutavad vahendid kujutavad endast lõivu. Selle kohta märgib komisjon, et ÖSG § 10 ja § 19 kohustavad elektritarnijaid ostma teatava koguse rohelist elektrit turuhinnast kõrgema hinnaga, nn siirdehinnaga. ÖSG § 22b kohaselt kehtestab siirdehinna taseme igal aastal Austria majandus- ja tööminister; standardväärtused on sätestatud ÖSG §-s 22b. Seetõttu kujutab elektri turuhinna ja ametivõimude välja antud aktiga sätestatud siirdehinna vahe endast elektrilõivu. Käesoleval juhul ei maksta seda summat teistele tavapärase majandustegevusega tegelevatele turuosalistele nagu PreussenElektra juhtumil, mille korral Euroopa Kohus eeldas, et tegemist ei ole riigi ressurssidega. Selle asemel makstakse summa käesoleval juhul asutusele, kellele on spetsiaalselt antud ülesanne neid vahendeid eranditult ainult avalikes huvides koguda ja jaotada. |
| --- | --- |

(68)

Lõivu olemasolu. Kõigepealt peab komisjon kindlaks tegema, kas OeMAG-i kogutavad vahendid kujutavad endast lõivu. Selle kohta märgib komisjon, et ÖSG § 10 ja § 19 kohustavad elektritarnijaid ostma teatava koguse rohelist elektrit turuhinnast kõrgema hinnaga, nn siirdehinnaga. ÖSG § 22b kohaselt kehtestab siirdehinna taseme igal aastal Austria majandus- ja tööminister; standardväärtused on sätestatud ÖSG §-s 22b. Seetõttu kujutab elektri turuhinna ja ametivõimude välja antud aktiga sätestatud siirdehinna vahe endast elektrilõivu. Käesoleval juhul ei maksta seda summat teistele tavapärase majandustegevusega tegelevatele turuosalistele nagu PreussenElektra juhtumil, mille korral Euroopa Kohus eeldas, et tegemist ei ole riigi ressurssidega. Selle asemel makstakse summa käesoleval juhul asutusele, kellele on spetsiaalselt antud ülesanne neid vahendeid eranditult ainult avalikes huvides koguda ja jaotada.

| (69) | Lõivu kogumiseks ja haldamiseks eraõigusliku asutuse nimetamine. ÖSG-s nähakse ette, et seda lõivu ei kogu mitte riik, vaid õigussubjekt, kellele on antud kontsessioon rohelise elektri korraldusasutusena tegutsemiseks. Käesoleval ajal on OeMAG kontsessionäärina rohelise elektri korraldusasutuseks kogu Austria territooriumil. Selle kontsessiooniga on OeMAG-ile antud ülesanne osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda kõigilt elektritarnijatelt siirdehinna vormis lõivu. |
| --- | --- |

(69)

Lõivu kogumiseks ja haldamiseks eraõigusliku asutuse nimetamine. ÖSG-s nähakse ette, et seda lõivu ei kogu mitte riik, vaid õigussubjekt, kellele on antud kontsessioon rohelise elektri korraldusasutusena tegutsemiseks. Käesoleval ajal on OeMAG kontsessionäärina rohelise elektri korraldusasutuseks kogu Austria territooriumil. Selle kontsessiooniga on OeMAG-ile antud ülesanne osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda kõigilt elektritarnijatelt siirdehinna vormis lõivu.

| (70) | Elektritarnijad võivad üldjuhul lõivu tasumise vabalt elektritarbijatele üle kanda ja majanduslikel põhjustel võib eeldada, et nad seda tavaliselt ka teevad. Ent ÖSG keelab neil lõivu tasumist üle kanda energiamahukatele ettevõtetele, mis on ÖSG § 22c kohaselt rohelise elektri ostukohustusest vabastatud. |
| --- | --- |

(70)

Elektritarnijad võivad üldjuhul lõivu tasumise vabalt elektritarbijatele üle kanda ja majanduslikel põhjustel võib eeldada, et nad seda tavaliselt ka teevad. Ent ÖSG keelab neil lõivu tasumist üle kanda energiamahukatele ettevõtetele, mis on ÖSG § 22c kohaselt rohelise elektri ostukohustusest vabastatud.

| (71) | Sellest järeldab komisjon, et OeMAG-ile on riigi poolt antud ülesanne osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda ja hallata lõivu. |
| --- | --- |

(71)

Sellest järeldab komisjon, et OeMAG-ile on riigi poolt antud ülesanne osutada avalikkuse huvides majanduslikku teenust – koguda ja hallata lõivu.

| (72) | Vahendite kasutamine seadusega kehtestatud otstarbel ja vahendite kontrollimine. Komisjon märgib, et ÖSG § 23 kohaselt peab OeMAG haldama siirdehinnast saadud tulu spetsiaalselt selleks ette nähtud pangakontol. Sellele kontole laekunud vahendeid tohib kasutada üksnes rohelise elektri ostmiseks. OeMAG peab Austria majandus- ja tööministrile ning Austria riigikontrollile võimaldama igal ajal juurdepääsu kõigile kontot käsitlevatele dokumentidele. Lisaks on Austria riigikontrollil ÖSG § 15 järgi kohustus teha OeMAG-is selle omandistruktuurist olenemata järelkontrolli. |
| --- | --- |

(72)

Vahendite kasutamine seadusega kehtestatud otstarbel ja vahendite kontrollimine. Komisjon märgib, et ÖSG § 23 kohaselt peab OeMAG haldama siirdehinnast saadud tulu spetsiaalselt selleks ette nähtud pangakontol. Sellele kontole laekunud vahendeid tohib kasutada üksnes rohelise elektri ostmiseks. OeMAG peab Austria majandus- ja tööministrile ning Austria riigikontrollile võimaldama igal ajal juurdepääsu kõigile kontot käsitlevatele dokumentidele. Lisaks on Austria riigikontrollil ÖSG § 15 järgi kohustus teha OeMAG-is selle omandistruktuurist olenemata järelkontrolli.

| (73) | Komisjon järeldab sellest, et OeMAG peab vahendeid kasutama seadusega ette nähtud otstarbel ning et riik kontrollib vahendite kasutamist rangelt. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon järeldab sellest, et OeMAG peab vahendeid kasutama seadusega ette nähtud otstarbel ning et riik kontrollib vahendite kasutamist rangelt.

| (74) | Seetõttu jõuab komisjon lõppjäreldusele, et – kooskõlas kohtuotsustega asjades Essent ja Steinike – kujutavad OeMAG-i kogutavad ja hallatavad vahendid endast riigi ressursse. |
| --- | --- |

(74)

Seetõttu jõuab komisjon lõppjäreldusele, et – kooskõlas kohtuotsustega asjades Essent ja Steinike – kujutavad OeMAG-i kogutavad ja hallatavad vahendid endast riigi ressursse.

| (75) | Austria esitas arvukalt väiteid, et näidata, miks on OeMAG-i olukord võrreldav PreussenElektra, mitte aga Essentiga. Alljärgnevatest põhjendustest selgub, et lähemal uurimisel ei osutu need väited paikapidavaks. |
| --- | --- |

(75)

Austria esitas arvukalt väiteid, et näidata, miks on OeMAG-i olukord võrreldav PreussenElektra, mitte aga Essentiga. Alljärgnevatest põhjendustest selgub, et lähemal uurimisel ei osutu need väited paikapidavaks.

| (76) | Esmalt märgib komisjon, et Austria on võrrelnud oma rohelise elektri seadust Saksamaa varasema ja praeguse taastuvenergiaseadusega ning maininud Euroopa Kohtu 13. märtsi 2001. aasta otsust PreussenElektra asjas (35). See võrdlus ei ole aga käesoleval juhul asjakohane. Käesoleva otsuse tegemisel hindab komisjon ainult ettepandud meedet ega anna hinnangut ei Saksamaa ega muudele võrreldavatele õigusaktidele, sest iga juhtumit tuleb hinnata selle enda asjaoludest lähtudes. Igal juhul tuleb esitatud väiteid vaadeldes tunnistada, et Austria seadus erineb oluliselt Saksamaa seadusest, mida PreussenElektra asja uurimisel hinnati. PreussenElektra otsuses sedastas Euroopa Kohus, et riigi ressursse saavad sisaldada ainult eelised, mida annab riik või riigi poolt nimetatud või asutatud eraõiguslik organ. Seejärel märkis kohus, et eraettevõtjatest elektritarnijate kohustus elektrit osta ei põhjusta riigi ressursside otsest ega kaudset üleandmist. Teatatud õigusraamistik ei ole seega identne raamistikuga, mida hinnati PreussenElektra otsuses. Nagu on selgitatud 22. juuli 2009. aasta otsuses, tegi komisjon kindlaks, et Austria süsteem sisaldab vahendeid, mida tuleb pidada riigi omadeks. Eelkõige selgitas komisjon välja, et Austria süsteem erineb Saksa süsteemist selle poolest, et selles nähakse ette riigi poolt nimetatud vahendusasutuse (nt OeMAG) olemasolu ning et riik jälgib ja kontrollib selle asutuse hallatavate vahendite kogumist ja jaotamist. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et Austria süsteem võib võimaldada ka riigi otsemakseid OeMAG-ile. |
| --- | --- |

(76)

Esmalt märgib komisjon, et Austria on võrrelnud oma rohelise elektri seadust Saksamaa varasema ja praeguse taastuvenergiaseadusega ning maininud Euroopa Kohtu 13. märtsi 2001. aasta otsust PreussenElektra asjas (35). See võrdlus ei ole aga käesoleval juhul asjakohane. Käesoleva otsuse tegemisel hindab komisjon ainult ettepandud meedet ega anna hinnangut ei Saksamaa ega muudele võrreldavatele õigusaktidele, sest iga juhtumit tuleb hinnata selle enda asjaoludest lähtudes. Igal juhul tuleb esitatud väiteid vaadeldes tunnistada, et Austria seadus erineb oluliselt Saksamaa seadusest, mida PreussenElektra asja uurimisel hinnati. PreussenElektra otsuses sedastas Euroopa Kohus, et riigi ressursse saavad sisaldada ainult eelised, mida annab riik või riigi poolt nimetatud või asutatud eraõiguslik organ. Seejärel märkis kohus, et eraettevõtjatest elektritarnijate kohustus elektrit osta ei põhjusta riigi ressursside otsest ega kaudset üleandmist. Teatatud õigusraamistik ei ole seega identne raamistikuga, mida hinnati PreussenElektra otsuses. Nagu on selgitatud 22. juuli 2009. aasta otsuses, tegi komisjon kindlaks, et Austria süsteem sisaldab vahendeid, mida tuleb pidada riigi omadeks. Eelkõige selgitas komisjon välja, et Austria süsteem erineb Saksa süsteemist selle poolest, et selles nähakse ette riigi poolt nimetatud vahendusasutuse (nt OeMAG) olemasolu ning et riik jälgib ja kontrollib selle asutuse hallatavate vahendite kogumist ja jaotamist. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et Austria süsteem võib võimaldada ka riigi otsemakseid OeMAG-ile.

| (77) | Saksamaa taastuvenergiaseaduse kohta tuleb märkida, et see ei ole käesoleva teatise käsitlusalaks ning et komisjon ei ole seda meedet seni veel hinnanud ja ei lasku seega üksikasjadesse võimaliku analoogia osas rohelise elektri seaduse ja praeguse taastuvenergiaseaduse vahel. |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa taastuvenergiaseaduse kohta tuleb märkida, et see ei ole käesoleva teatise käsitlusalaks ning et komisjon ei ole seda meedet seni veel hinnanud ja ei lasku seega üksikasjadesse võimaliku analoogia osas rohelise elektri seaduse ja praeguse taastuvenergiaseaduse vahel.

| (78) | Austria väidab lisaks, et OeMAG on eraõiguslik äriühing, mitte avalik-õiguslik organ nagu need organid, mille kohta tehti otsused kohtuasjades Air France ja Salvat Père. Austria ametivõimud saavad OeMAG-i kontrollida ainult kontode järelkontrolli ja kontsessiooni lõpetamise teel. |
| --- | --- |

(78)

Austria väidab lisaks, et OeMAG on eraõiguslik äriühing, mitte avalik-õiguslik organ nagu need organid, mille kohta tehti otsused kohtuasjades Air France ja Salvat Père. Austria ametivõimud saavad OeMAG-i kontrollida ainult kontode järelkontrolli ja kontsessiooni lõpetamise teel.

| (79) | Komisjon märgib selle kohta, viidates kohtuasjale Essent, et ei ole oluline, kas riik volitab lõivutulude kogujaks ja haldajaks eraõigusliku või avalik-õigusliku asutuse. Euroopa Kohtu selgitustest ei ilmne, kas SEP oli riigi või eraomandis, järelikult on see hindamisel ebaoluline. See on kooskõlas kohtujurist Mengozzi ettepaneku punktiga 106 kohtuasjas Essent ja Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas Steinike
   (36). |
| --- | --- |

(79)

Komisjon märgib selle kohta, viidates kohtuasjale Essent, et ei ole oluline, kas riik volitab lõivutulude kogujaks ja haldajaks eraõigusliku või avalik-õigusliku asutuse. Euroopa Kohtu selgitustest ei ilmne, kas SEP oli riigi või eraomandis, järelikult on see hindamisel ebaoluline. See on kooskõlas kohtujurist Mengozzi ettepaneku punktiga 106 kohtuasjas Essent ja Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas Steinike
   (36).

| (80) | Asjaolu, et OeMAG on eraomanike kontrolli all olev ettevõte, ei välista seega riigi ressursside olemasolu. Otsustav küsimus seisneb hoopis selles, kas OeMAG on riigi poolt määratud lõivu koguma ja haldama. |
| --- | --- |

(80)

Asjaolu, et OeMAG on eraomanike kontrolli all olev ettevõte, ei välista seega riigi ressursside olemasolu. Otsustav küsimus seisneb hoopis selles, kas OeMAG on riigi poolt määratud lõivu koguma ja haldama.

| (81) | Lisaks väidab Austria, et riigieelarvest ei kaeta OeMAG-i võimalikku kahjumit ja ametivõimude osa piirdub rohelise elektri ostu- ja müügihindade kehtestamisega. Seega puudub mõju riigieelarvele, nagu tõestati kohtuasjades Sloman Neptun ja Pearle. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks väidab Austria, et riigieelarvest ei kaeta OeMAG-i võimalikku kahjumit ja ametivõimude osa piirdub rohelise elektri ostu- ja müügihindade kehtestamisega. Seega puudub mõju riigieelarvele, nagu tõestati kohtuasjades Sloman Neptun ja Pearle.

| (82) | Seoses sellega rõhutab komisjon, viidates kohtuasjale Essent, et riigi poolt lõivu koguma ja haldama nimetatud eraõiguslike asutuste käsutuses olevad vahendid kujutavad endast riigi ressursse. Vastavalt sellele on lõivukohustuslike ettevõtjate lõivusummade vähenemine piisav, et oleks tegemist rahalise koormusega riigile. |
| --- | --- |

(82)

Seoses sellega rõhutab komisjon, viidates kohtuasjale Essent, et riigi poolt lõivu koguma ja haldama nimetatud eraõiguslike asutuste käsutuses olevad vahendid kujutavad endast riigi ressursse. Vastavalt sellele on lõivukohustuslike ettevõtjate lõivusummade vähenemine piisav, et oleks tegemist rahalise koormusega riigile.

| (83) | Seoses Austria väitega, et Energie-Control GmbH-l ei ole energiamahukate ettevõtete ostukohustusest vabastamisel kaalutlusõigust, viitab komisjon kohtujurist Mengozzi selgitustele, kes kohtuasjas Essent oma ettepaneku punktis 109 märkis, et hindamisel, kas teatavad vahendid kujutavad endast riigi ressursse, ei ole oluline, kas riigi poolt lõivu kogumiseks ja haldamiseks määratud vahendaja omab kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

(83)

Seoses Austria väitega, et Energie-Control GmbH-l ei ole energiamahukate ettevõtete ostukohustusest vabastamisel kaalutlusõigust, viitab komisjon kohtujurist Mengozzi selgitustele, kes kohtuasjas Essent oma ettepaneku punktis 109 märkis, et hindamisel, kas teatavad vahendid kujutavad endast riigi ressursse, ei ole oluline, kas riigi poolt lõivu kogumiseks ja haldamiseks määratud vahendaja omab kaalutlusõigust.

| (84) | Austria viimase väite kohta, et vabastusmehhanism ei muuda elektritarnijate poolt OeMAG-ile makstavat kogusummat ning muutub ainult kogusumma jaotus lõpptarbijate eri kategooriate vahel, osutab komisjon, et asjaolu, et riigi tulude vähenemist kompenseeritakse teistest allikatest saadavate riigi tulude suurendamisega, on riigi ressursside olemasolu suhtes samuti ebaoluline. Otsustav on pigem see, et mõnda ettevõtjat soodustatakse ja see soodustus põhjustab sellelt ettevõtjalt saadava riigitulu vähenemist. On ilmselge, et lõpuks peab riik tulude vähenemise korvamiseks leidma uusi tuluallikaid. |
| --- | --- |

(84)

Austria viimase väite kohta, et vabastusmehhanism ei muuda elektritarnijate poolt OeMAG-ile makstavat kogusummat ning muutub ainult kogusumma jaotus lõpptarbijate eri kategooriate vahel, osutab komisjon, et asjaolu, et riigi tulude vähenemist kompenseeritakse teistest allikatest saadavate riigi tulude suurendamisega, on riigi ressursside olemasolu suhtes samuti ebaoluline. Otsustav on pigem see, et mõnda ettevõtjat soodustatakse ja see soodustus põhjustab sellelt ettevõtjalt saadava riigitulu vähenemist. On ilmselge, et lõpuks peab riik tulude vähenemise korvamiseks leidma uusi tuluallikaid.

| (85) | Komisjon jõuab järeldusele, et käesoleval juhul vastavad asjaolud kohtuasjades Essent ja Steinike uuritud asjaoludele; täidetud on kõik viimati nimetatud juhtudel kindlaks määratud kriteeriumid riigi ressursside olemasolu kohta. Järelikult rahastatakse hindamisel olevat meedet riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon jõuab järeldusele, et käesoleval juhul vastavad asjaolud kohtuasjades Essent ja Steinike uuritud asjaoludele; täidetud on kõik viimati nimetatud juhtudel kindlaks määratud kriteeriumid riigi ressursside olemasolu kohta. Järelikult rahastatakse hindamisel olevat meedet riigi ressurssidest.

| (86) | OeMAG-i kontrolli all olevate vahendite kasutamine on reguleeritud seadusega ÖSG. Seetõttu on vahendite kasutamine omistatav riigile. |
| --- | --- |

(86)

OeMAG-i kontrolli all olevate vahendite kasutamine on reguleeritud seadusega ÖSG. Seetõttu on vahendite kasutamine omistatav riigile.

| (87) | Eelnevast järeldub, et vabastusmehhanism põhjustab riigi ressursside vähenemist ja saadav kahju on omistatav riigile. |
| --- | --- |

(87)

Eelnevast järeldub, et vabastusmehhanism põhjustab riigi ressursside vähenemist ja saadav kahju on omistatav riigile.

5.1.3.   Meetme valikulisus

| (88) | Komisjon tuletab meelde võimalust, et meede võib nii ettevõtjate kui ka majandusharude osas (teoreetiliselt) paista neutraalne, kuid võib tegelikkuses siiski olla valikuline. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon tuletab meelde võimalust, et meede võib nii ettevõtjate kui ka majandusharude osas (teoreetiliselt) paista neutraalne, kuid võib tegelikkuses siiski olla valikuline.

| (89) | Austria mainib, et vabastusmehhanism ei kujuta endast riigiabi, sest see ei ole valikuline, vaid pigem üldine meede, mis on avatud kõigile ettevõtjatele ja majandusharudele. Esiteks väidab Austria, et teatatud abikavas kohaldatav 0,5 % lävi ei hõlma piiranguid tootmisharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume (37). Teiseks väidab Austria, et meede hõlmab de facto2 300 ettevõtjat 19 majandusharust, mis näitab, et meede on tegelikult avatud kõigile ettevõtjatele ja majandusharudele. |
| --- | --- |

(89)

Austria mainib, et vabastusmehhanism ei kujuta endast riigiabi, sest see ei ole valikuline, vaid pigem üldine meede, mis on avatud kõigile ettevõtjatele ja majandusharudele. Esiteks väidab Austria, et teatatud abikavas kohaldatav 0,5 % lävi ei hõlma piiranguid tootmisharude või ettevõtja suuruse osas ega ka muid valikulisi kriteeriume (37). Teiseks väidab Austria, et meede hõlmab de facto2 300 ettevõtjat 19 majandusharust, mis näitab, et meede on tegelikult avatud kõigile ettevõtjatele ja majandusharudele.

| (90) | Meede on valikuline, kui see soodustab ainult teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid. Ja vastupidi: meede ei ole valikuline, kui see kehtib kõigile kodumaistele ettevõtjatele nende tegevusalast olenemata. |
| --- | --- |

(90)

Meede on valikuline, kui see soodustab ainult teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid. Ja vastupidi: meede ei ole valikuline, kui see kehtib kõigile kodumaistele ettevõtjatele nende tegevusalast olenemata.

| (91) | Komisjon märgib esimese väiteliini kohta, et 0,5 % lävi ei ole piisav, et nimetada teatatud abikava üldiseks meetmeks. Vastupidiselt sellele leiab komisjon, et nimetatud läve tõttu ei ole kõigil kodumaistel ettevõtjatel võimalik teatatud meetmest kasu saada. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon märgib esimese väiteliini kohta, et 0,5 % lävi ei ole piisav, et nimetada teatatud abikava üldiseks meetmeks. Vastupidiselt sellele leiab komisjon, et nimetatud läve tõttu ei ole kõigil kodumaistel ettevõtjatel võimalik teatatud meetmest kasu saada.

| (92) | Austria väitis, et teatatud meede on mõeldud ettevõtjatele, kelle kulud suurenevad rohelise elektri toetamiseks makstava summa tõttu rohkem kui 0,5 % nende toodangu puhasväärtusest. Komisjon leiab, et need eeltingimused on väga sarnased energiamaksudirektiivi artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud energiamahukate tootmisharude määratlusele (38). Ent Austria väidab, et see 0,5 % lävi ei ole piisav, et nimetada teatatud meedet valikuliseks. Austria arvates toetab seda seisukohta Euroopa Kohtu otsus asjas Adria Wien. Selles otsuses hindas kohus energialõivude (osalist) tagastamist, mida võimaldati ettevõtjatele, kelle energialõivud ületasid 0,35 % nende toodangu puhasväärtusest. Kohus märkis järgmist:„... siseriiklikud meetmed, mis näevad ette maagaasi ja elektri energialõivude osalist tagastamist, ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 92 (praegune ELi toimimise lepingu artikkel 107) tähenduses, kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast (39).” |
| --- | --- |

(92)

Austria väitis, et teatatud meede on mõeldud ettevõtjatele, kelle kulud suurenevad rohelise elektri toetamiseks makstava summa tõttu rohkem kui 0,5 % nende toodangu puhasväärtusest. Komisjon leiab, et need eeltingimused on väga sarnased energiamaksudirektiivi artikli 17 lõike 1 punktis a sätestatud energiamahukate tootmisharude määratlusele (38). Ent Austria väidab, et see 0,5 % lävi ei ole piisav, et nimetada teatatud meedet valikuliseks. Austria arvates toetab seda seisukohta Euroopa Kohtu otsus asjas Adria Wien. Selles otsuses hindas kohus energialõivude (osalist) tagastamist, mida võimaldati ettevõtjatele, kelle energialõivud ületasid 0,35 % nende toodangu puhasväärtusest. Kohus märkis järgmist:„... siseriiklikud meetmed, mis näevad ette maagaasi ja elektri energialõivude osalist tagastamist, ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 92 (praegune ELi toimimise lepingu artikkel 107) tähenduses, kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast (39).”

| (93) | Komisjon on siiski arvamusel, et see kohtuotsus ei välista käesolevas asjas valikulisuse tuvastamist 0,5 % läve põhjal. Komisjon märgib, et kohtuotsuse puhul oli tegemist ühe Austria kohtu taotlusel tehtud eelotsusega, milles hinnati kehtivat energialõivude tagastamise kava. Austria kohus esitas kaks küsimust. Esiteks küsis ta, kas kehtiva kava raames ette nähtud lõivude tagastamist tuleb pidada valikuliseks, kuna seda võimaldatakse ainult kaupu tootvatele ettevõtetele. Teiseks esitas ta (hüpoteetilise) küsimuse, kuidas hindaks Euroopa Kohus sellist lõivude tagastamist, mida ei võimaldataks ainult neile ettevõtetele, kelle põhitegevusala on kaupade tootmine, vaid kõigile ettevõtetele nende tegevusalast olenemata. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon on siiski arvamusel, et see kohtuotsus ei välista käesolevas asjas valikulisuse tuvastamist 0,5 % läve põhjal. Komisjon märgib, et kohtuotsuse puhul oli tegemist ühe Austria kohtu taotlusel tehtud eelotsusega, milles hinnati kehtivat energialõivude tagastamise kava. Austria kohus esitas kaks küsimust. Esiteks küsis ta, kas kehtiva kava raames ette nähtud lõivude tagastamist tuleb pidada valikuliseks, kuna seda võimaldatakse ainult kaupu tootvatele ettevõtetele. Teiseks esitas ta (hüpoteetilise) küsimuse, kuidas hindaks Euroopa Kohus sellist lõivude tagastamist, mida ei võimaldataks ainult neile ettevõtetele, kelle põhitegevusala on kaupade tootmine, vaid kõigile ettevõtetele nende tegevusalast olenemata.

| (94) | Esimese küsimuse osas leidis Euroopa Kohus, et meede on valikuline, sest lõivude tagastamine piirdub kaupu tootvate ettevõtetega. Arvestades asjaolu, et teine küsimus – kuidas kohus hindaks lõivude tagastamist, mida võimaldataks kõigile majandusharudele – oli hüpoteetiline, vastas kohus üsna üldiselt. Ta leidis, et meede on valikuline, kui see soodustab teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid, ning ei ole valikuline, kui seda saavad kasutada kõik kodumaised ettevõtjad võrdsetel alustel (40). Lõpuks tegi kohus järelduse, et riigi meetmed ei kujuta endast riigiabi,”„... kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast” (41). Kohus ei andnud aga hinnangut selle kohta, kas 0,35 % lävega meede kehtib tema arvates tegelikult kõigile ettevõtjatele. Seda tõdes kohtujurist Jacobs oma ettepanekus Euroopa Kohtu hilisema otsuse kohta:”„...Euroopa Kohus [ei käsitlenud] 0,35 % kriteeriumit kohtuotsuses Adria-Wien... (42)..” Kohus ei pidanud hindama, kas vabastusmehhanism kui selline (st ilma piiranguta, et see kehtib vaid ettevõtetele, mis peamiselt toodavad kaupu) oli de facto valikuline. Seega ei välistanud kohus, et 0,35 % lävi oleks valikuline juhul, kui see põhjustaks olukorra, kus meede de facto ei kehtiks kõigile kodumaistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(94)

Esimese küsimuse osas leidis Euroopa Kohus, et meede on valikuline, sest lõivude tagastamine piirdub kaupu tootvate ettevõtetega. Arvestades asjaolu, et teine küsimus – kuidas kohus hindaks lõivude tagastamist, mida võimaldataks kõigile majandusharudele – oli hüpoteetiline, vastas kohus üsna üldiselt. Ta leidis, et meede on valikuline, kui see soodustab teatavaid ettevõtjaid või tootmisharusid, ning ei ole valikuline, kui seda saavad kasutada kõik kodumaised ettevõtjad võrdsetel alustel (40). Lõpuks tegi kohus järelduse, et riigi meetmed ei kujuta endast riigiabi,”„... kui neid kohaldatakse kõigile riigis tegutsevatele ettevõtjatele olenemata tegevusalast” (41). Kohus ei andnud aga hinnangut selle kohta, kas 0,35 % lävega meede kehtib tema arvates tegelikult kõigile ettevõtjatele. Seda tõdes kohtujurist Jacobs oma ettepanekus Euroopa Kohtu hilisema otsuse kohta:”„...Euroopa Kohus [ei käsitlenud] 0,35 % kriteeriumit kohtuotsuses Adria-Wien... (42)..” Kohus ei pidanud hindama, kas vabastusmehhanism kui selline (st ilma piiranguta, et see kehtib vaid ettevõtetele, mis peamiselt toodavad kaupu) oli de facto valikuline. Seega ei välistanud kohus, et 0,35 % lävi oleks valikuline juhul, kui see põhjustaks olukorra, kus meede de facto ei kehtiks kõigile kodumaistele ettevõtjatele.

| (95) | Vastupidiselt sellele on komisjon arvamusel, et Euroopa Kohus andis teatavaid pidepunkte selle kohta, et niisugune lävi võib olla valikuline ka juhul, kui meede kehtib paljudele majandusharudele. Näiteks märkis kohus oma vastuses teisele küsimusele, et riiklikku meedet ei saa lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad (43). Lisaks leiab komisjon, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib valikuliseks pidada paljusid sektoripiiranguteta meetmeid, kui neid de facto ei võimaldata kõigile kodumaistele ettevõtjatele (44). Eelöeldust järeldub, et ka meetmeid, mida kohaldatakse kõigis majandusharudes, võib lugeda valikuliseks põhjusel, et nendest de facto ei võimaldata kasu saada kõigil asjaomase riigi ettevõtjatel. |
| --- | --- |

(95)

Vastupidiselt sellele on komisjon arvamusel, et Euroopa Kohus andis teatavaid pidepunkte selle kohta, et niisugune lävi võib olla valikuline ka juhul, kui meede kehtib paljudele majandusharudele. Näiteks märkis kohus oma vastuses teisele küsimusele, et riiklikku meedet ei saa lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad (43). Lisaks leiab komisjon, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib valikuliseks pidada paljusid sektoripiiranguteta meetmeid, kui neid de facto ei võimaldata kõigile kodumaistele ettevõtjatele (44). Eelöeldust järeldub, et ka meetmeid, mida kohaldatakse kõigis majandusharudes, võib lugeda valikuliseks põhjusel, et nendest de facto ei võimaldata kasu saada kõigil asjaomase riigi ettevõtjatel.

| (96) | Seda seisukohta väljendab ka komisjoni otsus Austria energialõivutagastuse kohta (45). Eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsuse alusel laiendas Austria meedet nii, et energialõivutagastust said kasutada kõigi majandusharude ettevõtjad. Muudetud abikava hindamisel leidis komisjon siiski, et meede on endiselt valikuline, sest kuigi tagastamine kehtib formaalselt kõigile ettevõtetele, teenib see de facto ainult nende ettevõtete huve, mille energiatarbimine võrreldes toodangu puhasväärtusega on suur (46). Komisjon otsustas, et lõivutagastus on õigusvastane (st sellest ei teatatud) ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi (47). |
| --- | --- |

(96)

Seda seisukohta väljendab ka komisjoni otsus Austria energialõivutagastuse kohta (45). Eespool nimetatud Euroopa Kohtu otsuse alusel laiendas Austria meedet nii, et energialõivutagastust said kasutada kõigi majandusharude ettevõtjad. Muudetud abikava hindamisel leidis komisjon siiski, et meede on endiselt valikuline, sest kuigi tagastamine kehtib formaalselt kõigile ettevõtetele, teenib see de facto ainult nende ettevõtete huve, mille energiatarbimine võrreldes toodangu puhasväärtusega on suur (46). Komisjon otsustas, et lõivutagastus on õigusvastane (st sellest ei teatatud) ja siseturuga kokkusobimatu riigiabi (47).

| (97) | Komisjoni otsuse tagajärgede tõttu taotles üks Austria halduskohus hiljem Euroopa Kohtult eelotsust (48). Austria kõrgema halduskohtu (Verwaltungsgerichtshof) esitatud küsimused käsitlesid lõivutagastuse õigusvastasuse mõjuala ja Euroopa Kohus ei hakanud valikulisuse aspekti uuesti hindama. Küll aga käsitles seda aspekti oma märkustes kohtujurist. Oma ettepanekus leidis kohtujurist: „[..]. nagu märgib ka komisjon, oleks üksnes toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumile vastavatele teenuseid osutavatele ettevõtjatele (lisaks tootmisega tegelevatele ettevõtjatele) maksutagastuse andmine lihtsalt riigiabi saajate ringi laiendamine. See aga ei kaotaks kõnealuse abi mõju, kuna selektiivsuse kriteerium jääks kehtima (49).” Lisaks märkis kohtujurist: „Komisjoni poolt 2004. aasta otsuses esitatud põhjendused muudetud meetmes kehtiva toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumi selektiivsuse kohta on veenvad, [...] (50).” |
| --- | --- |

(97)

Komisjoni otsuse tagajärgede tõttu taotles üks Austria halduskohus hiljem Euroopa Kohtult eelotsust (48). Austria kõrgema halduskohtu (Verwaltungsgerichtshof) esitatud küsimused käsitlesid lõivutagastuse õigusvastasuse mõjuala ja Euroopa Kohus ei hakanud valikulisuse aspekti uuesti hindama. Küll aga käsitles seda aspekti oma märkustes kohtujurist. Oma ettepanekus leidis kohtujurist: „[..]. nagu märgib ka komisjon, oleks üksnes toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumile vastavatele teenuseid osutavatele ettevõtjatele (lisaks tootmisega tegelevatele ettevõtjatele) maksutagastuse andmine lihtsalt riigiabi saajate ringi laiendamine. See aga ei kaotaks kõnealuse abi mõju, kuna selektiivsuse kriteerium jääks kehtima (49).” Lisaks märkis kohtujurist: „Komisjoni poolt 2004. aasta otsuses esitatud põhjendused muudetud meetmes kehtiva toodangu puhasväärtuse 0,35 % kriteeriumi selektiivsuse kohta on veenvad, [...] (50).”

| (98) | Eespool öeldust järeldab komisjon, et käesoleval juhul on 0,5 % lävi valikukriteerium, millega seatakse piirang, et teatatud meedet saavad kasutada vaid energiamahukad ettevõtted ja kohaldamisalast jäetakse välja mitte-energiamahukad ettevõtted. Meetmest kasu saavate majandusharude arvust olenemata viib juba lävi iseenesest selleni, et teatatud meede ei teeni kõigi kodumaiste ettevõtjate huve. Seega muudab lävi teatatud meetme valikuliseks. |
| --- | --- |

(98)

Eespool öeldust järeldab komisjon, et käesoleval juhul on 0,5 % lävi valikukriteerium, millega seatakse piirang, et teatatud meedet saavad kasutada vaid energiamahukad ettevõtted ja kohaldamisalast jäetakse välja mitte-energiamahukad ettevõtted. Meetmest kasu saavate majandusharude arvust olenemata viib juba lävi iseenesest selleni, et teatatud meede ei teeni kõigi kodumaiste ettevõtjate huve. Seega muudab lävi teatatud meetme valikuliseks.

| (99) | Lisaks sellele märgib komisjon, et uuritavat vabastusmehhanismi saavad kasutada ainult need ettevõtjad, kellele on võimaldatud lõivutagastus Austria energialõivu tagastamise seaduse kohaselt, mida käsitles komisjoni otsus riigiabi C-33/2003 kohta. Kõnealuses otsuses esitatud komisjoni argumendid kehtivad ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(99)

Lisaks sellele märgib komisjon, et uuritavat vabastusmehhanismi saavad kasutada ainult need ettevõtjad, kellele on võimaldatud lõivutagastus Austria energialõivu tagastamise seaduse kohaselt, mida käsitles komisjoni otsus riigiabi C-33/2003 kohta. Kõnealuses otsuses esitatud komisjoni argumendid kehtivad ka käesoleval juhul.

| (100) | Komisjon nendib Austria teise väiteliini kohta, et teatatud meede on valikuline ka seetõttu, et on de facto esmajoones suunatud piiratud arvule ettevõtetele, mis toodavad teatavaid energiamahukaid kaupu. Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei tule meedet hinnata mitte selle eesmärkide ja põhjuste, vaid mõju alusel (51). Isegi juhul kui meede teenib formaalselt kõigi majandusharude ja ettevõtjate huve, võib seda ikkagi valikuliseks lugeda, kui see de facto ei too kasu kõigile kodumaistele ettevõtjatele. Euroopa Kohus märkis selle kohta järgmist: „Ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad, ei saa [abikava] lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks (52).” |
| --- | --- |

(100)

Komisjon nendib Austria teise väiteliini kohta, et teatatud meede on valikuline ka seetõttu, et on de facto esmajoones suunatud piiratud arvule ettevõtetele, mis toodavad teatavaid energiamahukaid kaupu. Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei tule meedet hinnata mitte selle eesmärkide ja põhjuste, vaid mõju alusel (51). Isegi juhul kui meede teenib formaalselt kõigi majandusharude ja ettevõtjate huve, võib seda ikkagi valikuliseks lugeda, kui see de facto ei too kasu kõigile kodumaistele ettevõtjatele. Euroopa Kohus märkis selle kohta järgmist: „Ei soodustatud ettevõtjate arvu ega majandusharude mitmekesisuse ja olulisuse alusel, mida need ettevõtjad esindavad, ei saa [abikava] lugeda üldiseks majanduspoliitiliseks meetmeks (52).”

| (101) | Komisjon tegi oma uurimise käigus kindlaks, et teatatud abikava kontsentreerub peamiselt väga vähestele ettevõtetele, mis enamikul juhtudel tegelevad kaupade tootmisega. Seoses sellega esitas Austria 9. septembril 2010 andmed, mis põhinevad abikava praegusel kohaldamisel, mille korral abi osatähtsus on väiksem kui teatamiskohustuse piir. Nende andmete kohaselt on Austria umbes 300 000 ettevõttest abi taotlenud ainult ligikaudu 2 000 (st alla 1 % kõigist Austria ettevõtetest). Lisaks sellele on abikava praegusel kohaldamisel umbes 66 % vahenditest suunatud sellistele ettevõtetele, mis tegelevad kaupade tootmisega (53). Kui Austria peaks tõstma abi osatähtsust üle miinimumtaseme, mille piires abikava praegu ajutiselt kohaldatakse, siis kontsentreeruks meede komisjoni arvates ilmselt veelgi enam kaupade tootmisega tegelevatele ettevõtetele. Seda näitab asjaolu, et Austria esitatud andmete põhjal saaks abi suuremast osatähtsusest kasu ainult 12 ettevõtet rohkem kui abikava praegu kohaldatava redaktsiooni korral, ja ainult kaks neist tegutsevad transpordisektoris, kümme aga kaupade tootmise valdkonnas (54). |
| --- | --- |

(101)

Komisjon tegi oma uurimise käigus kindlaks, et teatatud abikava kontsentreerub peamiselt väga vähestele ettevõtetele, mis enamikul juhtudel tegelevad kaupade tootmisega. Seoses sellega esitas Austria 9. septembril 2010 andmed, mis põhinevad abikava praegusel kohaldamisel, mille korral abi osatähtsus on väiksem kui teatamiskohustuse piir. Nende andmete kohaselt on Austria umbes 300 000 ettevõttest abi taotlenud ainult ligikaudu 2 000 (st alla 1 % kõigist Austria ettevõtetest). Lisaks sellele on abikava praegusel kohaldamisel umbes 66 % vahenditest suunatud sellistele ettevõtetele, mis tegelevad kaupade tootmisega (53). Kui Austria peaks tõstma abi osatähtsust üle miinimumtaseme, mille piires abikava praegu ajutiselt kohaldatakse, siis kontsentreeruks meede komisjoni arvates ilmselt veelgi enam kaupade tootmisega tegelevatele ettevõtetele. Seda näitab asjaolu, et Austria esitatud andmete põhjal saaks abi suuremast osatähtsusest kasu ainult 12 ettevõtet rohkem kui abikava praegu kohaldatava redaktsiooni korral, ja ainult kaks neist tegutsevad transpordisektoris, kümme aga kaupade tootmise valdkonnas (54).

| (102) | Eelnevast järeldab komisjon, et teatatud abikava ei too enamikule Austria majandusharudest üldse mingit kasu või kui, siis vähe; peamiselt soodustatakse ettevõtteid, mis tegutsevad ühes neist harudest, nimelt kaupade tootmise sektoris. Olenemata nende majandusharude arvust, mille ettevõtted võiksid meetmest kasu saada, kontsentreerub meede peamiselt kaupu tootvatele ettevõtetele ja seega tuleb seda de facto valikuliseks lugeda. |
| --- | --- |

(102)

Eelnevast järeldab komisjon, et teatatud abikava ei too enamikule Austria majandusharudest üldse mingit kasu või kui, siis vähe; peamiselt soodustatakse ettevõtteid, mis tegutsevad ühes neist harudest, nimelt kaupade tootmise sektoris. Olenemata nende majandusharude arvust, mille ettevõtted võiksid meetmest kasu saada, kontsentreerub meede peamiselt kaupu tootvatele ettevõtetele ja seega tuleb seda de facto valikuliseks lugeda.

| (103) | Eespool öeldust teeb komisjon järelduse, et teatatud vabastusmehhanism on valikuline, sest esiteks näeb see ette 0,5 % läve, mille abil reserveeritakse meede energiamahukatele ettevõtetele, ja teiseks tegutsevad need ettevõtted eelkõige kaupade tootmise valdkonnas. |
| --- | --- |

(103)

Eespool öeldust teeb komisjon järelduse, et teatatud vabastusmehhanism on valikuline, sest esiteks näeb see ette 0,5 % läve, mille abil reserveeritakse meede energiamahukatele ettevõtetele, ja teiseks tegutsevad need ettevõtted eelkõige kaupade tootmise valdkonnas.

| (104) | Komisjon tõdeb, et hoolimata oma valikulisest iseloomust ei vasta meede valikulisuse tingimusele, kui meetme olemasolu õigustab selle süsteemi olemus ja sisestruktuur, kuhu meede kuulub (55). Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab asjaomane liikmesriik seda tõendama (56). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon tõdeb, et hoolimata oma valikulisest iseloomust ei vasta meede valikulisuse tingimusele, kui meetme olemasolu õigustab selle süsteemi olemus ja sisestruktuur, kuhu meede kuulub (55). Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab asjaomane liikmesriik seda tõendama (56).

| (105) | Euroopa Kohtu selgituste kohaselt tuleb sealjuures eristada konkreetse maksustamiskorraga taotletavaid väliseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke maksusüsteemile omaseid sisemehhanisme. Ainult viimati nimetatud mehhanismid lähevad põhjendusena arvesse, kui viidatakse selle maksusüsteemi olemusele ja sisestruktuurile, kuhu meede kuulub (57). Väliseid eesmärke tuleb arvesse võtta kokkusobivuse hindamisel (58). |
| --- | --- |

(105)

Euroopa Kohtu selgituste kohaselt tuleb sealjuures eristada konkreetse maksustamiskorraga taotletavaid väliseid eesmärke ja nende saavutamiseks vajalikke maksusüsteemile omaseid sisemehhanisme. Ainult viimati nimetatud mehhanismid lähevad põhjendusena arvesse, kui viidatakse selle maksusüsteemi olemusele ja sisestruktuurile, kuhu meede kuulub (57). Väliseid eesmärke tuleb arvesse võtta kokkusobivuse hindamisel (58).

| (106) | Austria on seisukohal, et ÖSG § 22c kohaselt makstavate summade diferentseerimise eesmärgiks on võtta lisalõivude maksmisel arvesse ettevõtete majanduslikke võimalusi. Lisaks ei vähenda vabastusmehhanism ÖSG abil saavutatavat kasu keskkonnale, sest rohelise elektri tootmise toetusmahtu ei alandata. Ainult teatavate ettevõtete keskkonnakulude vähendamise abil on võimalik luua rohelise elektri jätkusuutlikku rahastamismehhanismi, mis on vajalik taastuvate energiaallikate toetamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(106)

Austria on seisukohal, et ÖSG § 22c kohaselt makstavate summade diferentseerimise eesmärgiks on võtta lisalõivude maksmisel arvesse ettevõtete majanduslikke võimalusi. Lisaks ei vähenda vabastusmehhanism ÖSG abil saavutatavat kasu keskkonnale, sest rohelise elektri tootmise toetusmahtu ei alandata. Ainult teatavate ettevõtete keskkonnakulude vähendamise abil on võimalik luua rohelise elektri jätkusuutlikku rahastamismehhanismi, mis on vajalik taastuvate energiaallikate toetamise tagamiseks.

| (107) | Komisjon märgib seoses sellega, et siirdehinnal rajaneva süsteemi sisemine eesmärk on saada tulu, mida kasutatakse eelkõige taastuvenergia tootmise toetamiseks. Vabastusmehhanismi eesmärk seevastu on energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime suurendamine, võimaldades neil maksta elektri eest madalamat hinda ja muutes siirdehinnal rajaneva süsteemi seeläbi vastuvõetavamaks. Siinjuures on tegemist süsteemi toimimisloogikasse ja sisestruktuuri mittepuutuva eesmärgi järgimisega. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon märgib seoses sellega, et siirdehinnal rajaneva süsteemi sisemine eesmärk on saada tulu, mida kasutatakse eelkõige taastuvenergia tootmise toetamiseks. Vabastusmehhanismi eesmärk seevastu on energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime suurendamine, võimaldades neil maksta elektri eest madalamat hinda ja muutes siirdehinnal rajaneva süsteemi seeläbi vastuvõetavamaks. Siinjuures on tegemist süsteemi toimimisloogikasse ja sisestruktuuri mittepuutuva eesmärgi järgimisega.

| (108) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei saa niisuguse välise eesmärgi poole püüdlemist kasutada selleks, et põhjendada meetme vajalikkust maksusüsteemi olemuse ja sisestruktuuri tõttu (59). Seda saab analüüsida ainult kokkusobivuse hindamise käigus (60). |
| --- | --- |

(108)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ei saa niisuguse välise eesmärgi poole püüdlemist kasutada selleks, et põhjendada meetme vajalikkust maksusüsteemi olemuse ja sisestruktuuri tõttu (59). Seda saab analüüsida ainult kokkusobivuse hindamise käigus (60).

| (109) | Komisjon leiab, et mõlema riigiabi käsitleva otsuse korral, millega Austria püüdis toetada väidet, et vabastusmehhanism on õigustatud süsteemi toimimisloogika ja sisestruktuuri tõttu, oli tegemist teistsuguse olukorraga. Otsus juhtumi N 271/06 kohta, mis käsitles Taani maksueeskirju seoses soojuse ülejääkidega, oli suunatud maksustamislahenduste neutraalsuse tagamisele kõigi energiatoodete korral, mitte aga konkurentsivõime tõstmisele. Otsus juhtumi N 820/06 kohta, mis käsitles energiamaksuvabastusi Saksamaal kahesuguse kasutusega energiatoodetele, rajanes põhimõttel, et maksustada tuleb energiatooteid, mida kasutatakse ainult kütteainena või mootorikütusena. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon leiab, et mõlema riigiabi käsitleva otsuse korral, millega Austria püüdis toetada väidet, et vabastusmehhanism on õigustatud süsteemi toimimisloogika ja sisestruktuuri tõttu, oli tegemist teistsuguse olukorraga. Otsus juhtumi N 271/06 kohta, mis käsitles Taani maksueeskirju seoses soojuse ülejääkidega, oli suunatud maksustamislahenduste neutraalsuse tagamisele kõigi energiatoodete korral, mitte aga konkurentsivõime tõstmisele. Otsus juhtumi N 820/06 kohta, mis käsitles energiamaksuvabastusi Saksamaal kahesuguse kasutusega energiatoodetele, rajanes põhimõttel, et maksustada tuleb energiatooteid, mida kasutatakse ainult kütteainena või mootorikütusena.

| (110) | Eelnevast järeldub, et energiamahukatele tootmisharudele suunatud teatatud vabastust ei õigusta selle süsteemi olemus ega sisestruktuur, kuhu vabastus kuulub. |
| --- | --- |

(110)

Eelnevast järeldub, et energiamahukatele tootmisharudele suunatud teatatud vabastust ei õigusta selle süsteemi olemus ega sisestruktuur, kuhu vabastus kuulub.

| (111) | Seetõttu järeldab komisjon, et teatatud meede vastab valikulisuse tingimusele, sest see on de facto valikuline, ning selle olemasolu ei õigusta süsteemi olemus ega sisestruktuur. |
| --- | --- |

(111)

Seetõttu järeldab komisjon, et teatatud meede vastab valikulisuse tingimusele, sest see on de facto valikuline, ning selle olemasolu ei õigusta süsteemi olemus ega sisestruktuur.

5.1.4.   Konkurentsi moonutamine ja kaubanduse kahjustamine

| (112) | Ettevõtted, kes saavad kasu komisjoni poolt tegevusabiks peetavast meetmest, tegelevad valdavalt energiamahukate kaupade, nagu näiteks metalli ja paberitoodete tootmisega (61). Nendes majandusharudes toimib liikmesriikidevaheline kaubandus ning ettevõtted konkureerivad muude liikmesriikide ettevõtetega. Seetõttu võib kõnealune meede moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust siseturul. |
| --- | --- |

(112)

Ettevõtted, kes saavad kasu komisjoni poolt tegevusabiks peetavast meetmest, tegelevad valdavalt energiamahukate kaupade, nagu näiteks metalli ja paberitoodete tootmisega (61). Nendes majandusharudes toimib liikmesriikidevaheline kaubandus ning ettevõtted konkureerivad muude liikmesriikide ettevõtetega. Seetõttu võib kõnealune meede moonutada konkurentsi ja kahjustada kaubandust siseturul.

5.1.5.   Järeldus

| (113) | Komisjon järeldab, et vabastusmehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vähendab riigi tulusid, luues energiamahukatele ettevõtetele valikulise eelise. Järelikult võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon järeldab, et vabastusmehhanism kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see vähendab riigi tulusid, luues energiamahukatele ettevõtetele valikulise eelise. Järelikult võib meede kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul.

5.2.   Abi õiguspärasus

| (114) | Austria kohustus abi mitte enne rakendama, kui Euroopa Komisjon on seda lubanud. Austria teatas meetmest enne selle rakendamist ja on seega täitnud oma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse (62). |
| --- | --- |

(114)

Austria kohustus abi mitte enne rakendama, kui Euroopa Komisjon on seda lubanud. Austria teatas meetmest enne selle rakendamist ja on seega täitnud oma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse (62).

5.3.   Abi siseturuga kokkusobivuse hindamine

| (115) | Komisjon võib tunnistada riigiabi siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel. Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik tõendama meetme kokkusobivust siseturuga (63). |
| --- | --- |

(115)

Komisjon võib tunnistada riigiabi siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel. Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik tõendama meetme kokkusobivust siseturuga (63).

| (116) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alla kuuluva riigiabi asjades on komisjonil suur kaalutlusõigus (64). Selle kaalutlusõiguse teostamisel on komisjon välja andnud suuniseid ja teatisi, milles on sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt võidakse teatavat liiki riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks tunnistada. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud tema poolt riigiabi kontrollimise valdkonnas välja antud suuniseid ja teatisi järgima, kui need ei ole vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega ja kui liikmesriigid on neid tunnustanud (65). |
| --- | --- |

(116)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alla kuuluva riigiabi asjades on komisjonil suur kaalutlusõigus (64). Selle kaalutlusõiguse teostamisel on komisjon välja andnud suuniseid ja teatisi, milles on sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt võidakse teatavat liiki riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks tunnistada. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on komisjon kohustatud tema poolt riigiabi kontrollimise valdkonnas välja antud suuniseid ja teatisi järgima, kui need ei ole vastuolus ELi toimimise lepingu sätetega ja kui liikmesriigid on neid tunnustanud (65).

| (117) | Seega tuleb kõigepealt kontrollida, kas teatatud riigiabi kuulub ühe või mitme suunise või teatise kohaldamisalasse ja kas selle saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest sätestatud kokkusobivuskriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(117)

Seega tuleb kõigepealt kontrollida, kas teatatud riigiabi kuulub ühe või mitme suunise või teatise kohaldamisalasse ja kas selle saab tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest sätestatud kokkusobivuskriteeriumid on täidetud.

| (118) | Austria väidab, et teatatud meede kuulub keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (66) kohaldamisalasse või et neid suuniseid tuleb asjakohaselt kohaldada. Peale selle on Austria seisukohal, et abi kuulub üldise grupierandi määruse (67) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(118)

Austria väidab, et teatatud meede kuulub keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (66) kohaldamisalasse või et neid suuniseid tuleb asjakohaselt kohaldada. Peale selle on Austria seisukohal, et abi kuulub üldise grupierandi määruse (67) kohaldamisalasse.

| (119) | On olemas aga ka selgelt määratletud olukorrad, mille puhul on lubatud anda tegevusabi. Eelkõige võib maksuvähenduste vormis tegevusabi teatavatel tingimustel anda keskkonnaabi suuniste (68) 4. peatüki või üldise grupierandi määruse (69) artikli 25 alusel. Lisaks võib meetmeid teatavatel tingimustel hinnata vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(119)

On olemas aga ka selgelt määratletud olukorrad, mille puhul on lubatud anda tegevusabi. Eelkõige võib maksuvähenduste vormis tegevusabi teatavatel tingimustel anda keskkonnaabi suuniste (68) 4. peatüki või üldise grupierandi määruse (69) artikli 25 alusel. Lisaks võib meetmeid teatavatel tingimustel hinnata vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.

5.3.1.   Keskkonnaabi suunised

| (120) | Keskkonnaabi suuniste kohaldamisala on määratletud järgmiselt (70):






  „(58) | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse keskkonnakaitseks antava riigiabi suhtes. Neid kohaldatakse kooskõlas muu ühenduse riigiabipoliitika, Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu muude sätete ning nimetatud lepingute kohaselt vastuvõetud õigusaktidega. |
| --- | --- | --- |

(120)

Keskkonnaabi suuniste kohaldamisala on määratletud järgmiselt (70):

„(58)

| (59) | Suuniseid kohaldatakse abi suhtes, [24] mis antakse keskkonnakaitse toetuseks kõigis EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvates sektorites. Neid kohaldatakse ka nende sektorite puhul, kus kehtivad riigiabi käsitlevad ühenduse erieeskirjad (terasetööstus, laevaehitus, mootorsõidukid, sünteeskiud, transport, söetööstus, põllumajandus ja kalandus), kui selliste erieeskirjadega ei ole sätestatud teisiti.” |
| --- | --- |

(59)

| (121) | Keskkonnaabi suuniste punkti 70 alapunkti 1 kohaselt on keskkonnakaitse tegevus, mille eesmärk on hüvitada või ennetada abisaaja enda tegevusest looduskeskkonnale või loodusvaradele tekkida võivat kahju, vähendada sellise kahju tekkimise riski või kaasa tuua loodusvarade tõhusam kasutamine, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate kasutamine. Keskkonnaabi suuniste punktist 151 nähtub, et meetmed, mis aitavad vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kuuluvad keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(121)

Keskkonnaabi suuniste punkti 70 alapunkti 1 kohaselt on keskkonnakaitse tegevus, mille eesmärk on hüvitada või ennetada abisaaja enda tegevusest looduskeskkonnale või loodusvaradele tekkida võivat kahju, vähendada sellise kahju tekkimise riski või kaasa tuua loodusvarade tõhusam kasutamine, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate kasutamine. Keskkonnaabi suuniste punktist 151 nähtub, et meetmed, mis aitavad vähemalt kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kuuluvad keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse.

| (122) | Austria on arvamusel, et vabastusmehhanism aitab kahel põhjusel kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele: esiteks on mehhanism oluline eeldus selleks, et tagada kõrgemal tasemel poliitiline toetus siirdehinna tõstmisele, mis omakorda on vajalik selleks, et rahastada taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise edendamist, samuti toob see kaasa kõrgema tasu elektritarbimise eest, mis ergutab energiatõhusamalt tegutsema. |
| --- | --- |

(122)

Austria on arvamusel, et vabastusmehhanism aitab kahel põhjusel kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele: esiteks on mehhanism oluline eeldus selleks, et tagada kõrgemal tasemel poliitiline toetus siirdehinna tõstmisele, mis omakorda on vajalik selleks, et rahastada taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise edendamist, samuti toob see kaasa kõrgema tasu elektritarbimise eest, mis ergutab energiatõhusamalt tegutsema.

| (123) | Esimese väite osas märgib komisjon, et siirdehinna ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamise vahel ei pruugi olla seost. Austriat kohustab taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist suurendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (71) (edaspidi „taastuvenergiadirektiiv”). Kuidas seda rahastada, otsustab aga Austria ise. Näiteks võib Austria kasutada maksutulusid. Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamiseks ei ole vabastusmehhanism seega vajalik. |
| --- | --- |

(123)

Esimese väite osas märgib komisjon, et siirdehinna ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamise vahel ei pruugi olla seost. Austriat kohustab taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist suurendama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (71) (edaspidi „taastuvenergiadirektiiv”). Kuidas seda rahastada, otsustab aga Austria ise. Näiteks võib Austria kasutada maksutulusid. Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamiseks ei ole vabastusmehhanism seega vajalik.

| (124) | Teise väite osas leiab komisjon, et vabastusmehhanism toimib maksulaena. Energiamahukate ettevõtete makstav keskmine elektrihind langeb iga täiendavalt tarbitud kWh-ga, mis ületab maksulae määra. Selle asemel, et motiveerida energiatõhusust edendama, põhjustab vabastusmehhanism selle langust. |
| --- | --- |

(124)

Teise väite osas leiab komisjon, et vabastusmehhanism toimib maksulaena. Energiamahukate ettevõtete makstav keskmine elektrihind langeb iga täiendavalt tarbitud kWh-ga, mis ületab maksulae määra. Selle asemel, et motiveerida energiatõhusust edendama, põhjustab vabastusmehhanism selle langust.

| (125) | Seega jõuab komisjon järeldusele, et vabastusmehhanism ei kuulu keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(125)

Seega jõuab komisjon järeldusele, et vabastusmehhanism ei kuulu keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse.

| (126) | Isegi kui meede kuuluks keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse (ent käesoleval juhul see nii ei ole), tõdeb komisjon, et seda ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest keskkonnaabi suuniste 4. peatükis nimetatud eeltingimused ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(126)

Isegi kui meede kuuluks keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse (ent käesoleval juhul see nii ei ole), tõdeb komisjon, et seda ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks, sest keskkonnaabi suuniste 4. peatükis nimetatud eeltingimused ei ole täidetud.

| (127) | Seoses kokkusobivuse kontrollimisega eristatakse keskkonnaabi suuniste 4. peatükis ühenduse õiguses reguleeritud ja ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamakse. Maksutaoline siirdehinna vormis lõiv ei kujuta endast liidu tasandil reguleeritud keskkonnamaksu. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et taastuvenergiadirektiivis on taastuvate energiaallikate osas kehtestatud siduvad eesmärgid, kuid kuidas neid saavutada, see on jäetud liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(127)

Seoses kokkusobivuse kontrollimisega eristatakse keskkonnaabi suuniste 4. peatükis ühenduse õiguses reguleeritud ja ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamakse. Maksutaoline siirdehinna vormis lõiv ei kujuta endast liidu tasandil reguleeritud keskkonnamaksu. Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et taastuvenergiadirektiivis on taastuvate energiaallikate osas kehtestatud siduvad eesmärgid, kuid kuidas neid saavutada, see on jäetud liikmesriikide otsustada.

| (128) | Seega tuleks vabastusmehhanismi keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaselt hinnata vastavalt ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude eeskirjadele (72). |
| --- | --- |

(128)

Seega tuleks vabastusmehhanismi keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaselt hinnata vastavalt ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude eeskirjadele (72).

| (129) | Kõnealuste sätete kohaselt peab liikmesriik esitama teabe selle kohta, milliseid majandusharusid või abisaajate kategooriaid maksuvähendus või -vabastus hõlmab, milline on iga asjakohase majandusharu peamiste abisaajate olukord ja kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonna kaitsmisele. Soodustatavaid majandusharusid tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ja esitada nimekiri iga majandusharu suurimatest abisaajatest (võttes arvesse eelkõige käivet, turuosa ja maksubaasi suurust) (73). Selle teabe alusel peab komisjon kontrollima, kas keskkonnamaksuvähendused või sellest vabastused on vajalikud ja proportsionaalsed. Kui vajalikkuse nõue on täidetud, tuleb abisaajad valida objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide põhjal; alandamata keskkonnamaksumäär peab kaasa tooma olulise tootmiskulude suurenemise, mida ei ole võimalik klientidele üle kanda, ilma et see müüki tunduvalt vähendaks (74). Abi proportsionaalsuse osas peab asjaomane liikmesriik näitama, et iga abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab tema tegevuse keskkonnamõjule, et ta maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud, ning et maksuvähendused või -vabastused on seotud keskkonnaeesmärkide saavutamise kokkulepete sõlmimisega (75). |
| --- | --- |

(129)

Kõnealuste sätete kohaselt peab liikmesriik esitama teabe selle kohta, milliseid majandusharusid või abisaajate kategooriaid maksuvähendus või -vabastus hõlmab, milline on iga asjakohase majandusharu peamiste abisaajate olukord ja kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonna kaitsmisele. Soodustatavaid majandusharusid tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ja esitada nimekiri iga majandusharu suurimatest abisaajatest (võttes arvesse eelkõige käivet, turuosa ja maksubaasi suurust) (73). Selle teabe alusel peab komisjon kontrollima, kas keskkonnamaksuvähendused või sellest vabastused on vajalikud ja proportsionaalsed. Kui vajalikkuse nõue on täidetud, tuleb abisaajad valida objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide põhjal; alandamata keskkonnamaksumäär peab kaasa tooma olulise tootmiskulude suurenemise, mida ei ole võimalik klientidele üle kanda, ilma et see müüki tunduvalt vähendaks (74). Abi proportsionaalsuse osas peab asjaomane liikmesriik näitama, et iga abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab tema tegevuse keskkonnamõjule, et ta maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud, ning et maksuvähendused või -vabastused on seotud keskkonnaeesmärkide saavutamise kokkulepete sõlmimisega (75).

| (130) | Komisjon mainib aga, et Austria ei ole vaatamata komisjoni korduvatele nõudmistele eespool nimetatud teavet esitanud (76). Seetõttu ei saanud komisjon kontrollida, kas abi on vajalik ja proportsionaalne või kuidas see aitab keskkonnakaitset parandada. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon mainib aga, et Austria ei ole vaatamata komisjoni korduvatele nõudmistele eespool nimetatud teavet esitanud (76). Seetõttu ei saanud komisjon kontrollida, kas abi on vajalik ja proportsionaalne või kuidas see aitab keskkonnakaitset parandada.

5.3.2.   Analoogia keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga

| (131) | Arvestades asjaolu, et teatatud vabastusmehhanism ei aita isegi kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kontrollis komisjon järgmisena, kas vabastusmehhanismi kohaldamiseks oleks võimalik luba anda analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga. |
| --- | --- |

(131)

Arvestades asjaolu, et teatatud vabastusmehhanism ei aita isegi kaudselt kaasa keskkonnakaitse paranemisele, kontrollis komisjon järgmisena, kas vabastusmehhanismi kohaldamiseks oleks võimalik luba anda analoogia põhjal keskkonnaabi suuniste 4. peatükiga.

| (132) | Austria arvates saaks vabastusmehhanismi hinnata analoogia põhjal ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjadega, mis on sätestatud keskkonnaabi suuniste punktides 152 ja 153. Seoses sellega tuletab komisjon meelde, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükis on keskkonnamaksuvähenduste kontrollimiseks ette nähtud kaks võimalust, mis võivad viia erinevate järeldusteni. Esiteks sisaldab 4. peatükk eeskirju ühenduse tasandil energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksude vähenduste kohta, mille saab ilma täiendava kontrollita kuulutada siseturuga kokkusobivaks, kui järgitakse energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummäära. Teiseks sisaldab 4. peatükk teatavaid eeskirju ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude vähenduste ning selliste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähenduste hindamise kohta, mille korral maksumäär jääb allapoole energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummäära. Nende eeskirjade kohaselt peab liikmesriik muu hulgas esitama üksikasjalikud andmed asjakohase meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Austria väidab, et komisjon võib anda loa maksutaolisest lõivust vabastamise mehhanismi kohaldamiseks seetõttu, et soodustatud ettevõtted maksavad vähemalt Austria energiamaksu miinimummäära. |
| --- | --- |

(132)

Austria arvates saaks vabastusmehhanismi hinnata analoogia põhjal ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjadega, mis on sätestatud keskkonnaabi suuniste punktides 152 ja 153. Seoses sellega tuletab komisjon meelde, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükis on keskkonnamaksuvähenduste kontrollimiseks ette nähtud kaks võimalust, mis võivad viia erinevate järeldusteni. Esiteks sisaldab 4. peatükk eeskirju ühenduse tasandil energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksude vähenduste kohta, mille saab ilma täiendava kontrollita kuulutada siseturuga kokkusobivaks, kui järgitakse energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummäära. Teiseks sisaldab 4. peatükk teatavaid eeskirju ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksude vähenduste ning selliste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähenduste hindamise kohta, mille korral maksumäär jääb allapoole energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummäära. Nende eeskirjade kohaselt peab liikmesriik muu hulgas esitama üksikasjalikud andmed asjakohase meetme vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Austria väidab, et komisjon võib anda loa maksutaolisest lõivust vabastamise mehhanismi kohaldamiseks seetõttu, et soodustatud ettevõtted maksavad vähemalt Austria energiamaksu miinimummäära.

| (133) | Komisjon nendib, et tema otsustamispraktikas ja Euroopa kohtute praktikas puudub pretsedent, kus keskkonnaabi suuniste 4. peatükis sisalduvaid ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude hindamise eeskirju oleks analoogia põhjal kohaldatud maksutaolistele lõivudele. |
| --- | --- |

(133)

Komisjon nendib, et tema otsustamispraktikas ja Euroopa kohtute praktikas puudub pretsedent, kus keskkonnaabi suuniste 4. peatükis sisalduvaid ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude hindamise eeskirju oleks analoogia põhjal kohaldatud maksutaolistele lõivudele.

| (134) | Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab ELi õiguse normi kohaldada analoogia põhjal, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud: kõigepealt peavad asjakohasele olukorrale kohaldatavad eeskirjad olema valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Teiseks, olukorrale kohaldatavad eeskirjad peavad sisaldama lünka, mis on vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saab täita analoogiapõhise kohaldamise abil (77). Neid eeltingimusi arvestades märgib komisjon, et ELi õiguses rakendatakse analoogiat ainult erandjuhtudel. |
| --- | --- |

(134)

Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab ELi õiguse normi kohaldada analoogia põhjal, kui mõlemad järgmised tingimused on täidetud: kõigepealt peavad asjakohasele olukorrale kohaldatavad eeskirjad olema valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Teiseks, olukorrale kohaldatavad eeskirjad peavad sisaldama lünka, mis on vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saab täita analoogiapõhise kohaldamise abil (77). Neid eeltingimusi arvestades märgib komisjon, et ELi õiguses rakendatakse analoogiat ainult erandjuhtudel.

| (135) | Kõigepealt peavad asjakohasele olukorrale kohaldatavad eeskirjad olema valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Seoses sellega, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükis on sätestatud keskkonnamaksude vähendused ja vabastused, peavad teatatud lõive ÖSG-s käsitlevad sätted valdavalt vastama keskkonnamaksudele kohaldatavatele sätetele.
  Komisjon tegi aga kindlaks, et ELi õiguse kohaselt keskkonnamaksudele kehtiv õiguslik olukord ei ole võrreldav ELi õiguse kohase olukorraga maksutaoliste lõivude puhul. Kui maksutaolistele lõivudele ei ole ELi õiguses konkreetseid eeskirju kehtestatud, siis keskkonnamaksude kogumise kohta on ette nähtud täpsed reeglid. Eelkõige on sealjuures tegemist energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummääradega ja vabastustega nendest, mida võimaldatakse keskkonnaabi suuniste 4. peatüki ning üldise grupierandi määruse artikli 25 tingimustel. Maksutaoliste lõivude osas märgib komisjon, et puuduvad eeskirjad nii vabastuste ja vähenduste kui ka miinimummäärade kohta. |
| --- | --- |

(135)

Kõigepealt peavad asjakohasele olukorrale kohaldatavad eeskirjad olema valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Seoses sellega, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükis on sätestatud keskkonnamaksude vähendused ja vabastused, peavad teatatud lõive ÖSG-s käsitlevad sätted valdavalt vastama keskkonnamaksudele kohaldatavatele sätetele.

Komisjon tegi aga kindlaks, et ELi õiguse kohaselt keskkonnamaksudele kehtiv õiguslik olukord ei ole võrreldav ELi õiguse kohase olukorraga maksutaoliste lõivude puhul. Kui maksutaolistele lõivudele ei ole ELi õiguses konkreetseid eeskirju kehtestatud, siis keskkonnamaksude kogumise kohta on ette nähtud täpsed reeglid. Eelkõige on sealjuures tegemist energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummääradega ja vabastustega nendest, mida võimaldatakse keskkonnaabi suuniste 4. peatüki ning üldise grupierandi määruse artikli 25 tingimustel. Maksutaoliste lõivude osas märgib komisjon, et puuduvad eeskirjad nii vabastuste ja vähenduste kui ka miinimummäärade kohta.

| (136) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Austria abikavas sisalduvate maksutaoliste lõivude suhtes ei kehti eeskirju, mis vastaksid ELi õiguse kohastele reeglitele keskkonnamaksude kohta. |
| --- | --- |

(136)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Austria abikavas sisalduvate maksutaoliste lõivude suhtes ei kehti eeskirju, mis vastaksid ELi õiguse kohastele reeglitele keskkonnamaksude kohta.

| (137) | Teiseks peavad olukorrale kohaldatavad eeskirjad sisaldama lünka, mis on vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saab täita analoogiapõhise kohaldamise abil. |
| --- | --- |

(137)

Teiseks peavad olukorrale kohaldatavad eeskirjad sisaldama lünka, mis on vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saab täita analoogiapõhise kohaldamise abil.

| (138) | Keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse mittekuuluvaid meetmeid on aga võimalik hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Seetõttu ei suutnud komisjon leida keskkonnaabi suunistes sellist lünka, mis õigustaks teatatud meetme hindamist analoogiapõhise hindamise kohaldamise teel. Selline järeldus kehtib mõlema variandi korral, st nii analoogiale ühenduse õiguses reguleeritud kui ka analoogiale ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksudega. |
| --- | --- |

(138)

Keskkonnaabi suuniste kohaldamisalasse mittekuuluvaid meetmeid on aga võimalik hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Seetõttu ei suutnud komisjon leida keskkonnaabi suunistes sellist lünka, mis õigustaks teatatud meetme hindamist analoogiapõhise hindamise kohaldamise teel. Selline järeldus kehtib mõlema variandi korral, st nii analoogiale ühenduse õiguses reguleeritud kui ka analoogiale ühenduse õiguses reguleerimata keskkonnamaksudega.

| (139) | Peale selle ei saa maksutaolistest lõivudest vabastamise eeskirjade puudumist kompenseerida analoogia abil ELi õiguses kehtivate sätetega energiamaksude vähendamise kohta. Selle kohta märgib komisjon, et ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjade analoogiapõhine kohaldamine ühenduse õiguses reguleerimata maksutaolistele lõivudele tähendaks seda, et ettevõtjad saaksid energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummäärade sisse arvestada ka maksutaoliste lõivude tasumise. Selline lähenemisviis ei ole seega kooskõlas energiamaksudirektiivi mõttega. Komisjon on arvamusel, et energiamaksudirektiivi miinimummäärad kehtestati ainult ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksusüsteemis kohaldamiseks. Nende kasutamine võrdlusbaasina väljaspool ühenduse õiguses reguleeritud valdkonda tooks kaasa kohaldamise, mida ei olnud ette nähtud. On selge, et miinimummäärasid ei kehtestatud selleks, et kindlaks määrata energiamahukatele ettevõtetele keskkonnaalaste reguleerivate meetmete, eelkõige soodustariifide rahastamismehhanismi kaudu kohaldatava maksukoormuse kogusuurus. Niisuguse lähenemisviisi korral jäetaks tähelepanuta ka aspekt, et riigiabipoliitika aktsepteerib selliste maksuvabastuste leebet käsitlemist, kus maksumäära ei langetata ühenduse õiguses kehtestatud miinimummäärast allapoole, ja seda põhjusel, et võrdne kohtlemine on vähemalt teataval määral tagatud kõigis liikmesriikides kehtivate miinimummäärade järgimisega. See argument ei kehti aga ühenduse õiguses reguleerimata soodustariifisüsteemidest tuleneva maksukoormuse kohta, mille puhul võib standardmääradest kõrvalekaldumise tõttu esineda konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(139)

Peale selle ei saa maksutaolistest lõivudest vabastamise eeskirjade puudumist kompenseerida analoogia abil ELi õiguses kehtivate sätetega energiamaksude vähendamise kohta. Selle kohta märgib komisjon, et ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjade analoogiapõhine kohaldamine ühenduse õiguses reguleerimata maksutaolistele lõivudele tähendaks seda, et ettevõtjad saaksid energiamaksudirektiivis sätestatud miinimummäärade sisse arvestada ka maksutaoliste lõivude tasumise. Selline lähenemisviis ei ole seega kooskõlas energiamaksudirektiivi mõttega. Komisjon on arvamusel, et energiamaksudirektiivi miinimummäärad kehtestati ainult ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksusüsteemis kohaldamiseks. Nende kasutamine võrdlusbaasina väljaspool ühenduse õiguses reguleeritud valdkonda tooks kaasa kohaldamise, mida ei olnud ette nähtud. On selge, et miinimummäärasid ei kehtestatud selleks, et kindlaks määrata energiamahukatele ettevõtetele keskkonnaalaste reguleerivate meetmete, eelkõige soodustariifide rahastamismehhanismi kaudu kohaldatava maksukoormuse kogusuurus. Niisuguse lähenemisviisi korral jäetaks tähelepanuta ka aspekt, et riigiabipoliitika aktsepteerib selliste maksuvabastuste leebet käsitlemist, kus maksumäära ei langetata ühenduse õiguses kehtestatud miinimummäärast allapoole, ja seda põhjusel, et võrdne kohtlemine on vähemalt teataval määral tagatud kõigis liikmesriikides kehtivate miinimummäärade järgimisega. See argument ei kehti aga ühenduse õiguses reguleerimata soodustariifisüsteemidest tuleneva maksukoormuse kohta, mille puhul võib standardmääradest kõrvalekaldumise tõttu esineda konkurentsimoonutusi.

| (140) | Eelnevast järeldub, et maksutaoliste lõivude vähenduste eeskirjade puudumine ei kujuta endast ELi õiguse teatava üldpõhimõttega vastuolus olevat lünka, mida saaks täita analoogia abil ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjadega. |
| --- | --- |

(140)

Eelnevast järeldub, et maksutaoliste lõivude vähenduste eeskirjade puudumine ei kujuta endast ELi õiguse teatava üldpõhimõttega vastuolus olevat lünka, mida saaks täita analoogia abil ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vähendamise eeskirjadega.

| (141) | Isegi kui analoogiapõhine kohaldamine oleks võimalik, ei saaks vabastusmehhanismi põhjendustes 129–133 esitatud põhjustel ikkagi ühisturuga kokkusobivaks lugeda. |
| --- | --- |

(141)

Isegi kui analoogiapõhine kohaldamine oleks võimalik, ei saaks vabastusmehhanismi põhjendustes 129–133 esitatud põhjustel ikkagi ühisturuga kokkusobivaks lugeda.

| (142) | Eespool öeldust järeldab komisjon, et ta ei näe analoogiat teatatud vabastusmehhanismi ja keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksuvähenduste hindamise eeskirjade vahel ning seega ei saa komisjon vabastusmehhanismi sellise analoogia põhjal ka lubada. |
| --- | --- |

(142)

Eespool öeldust järeldab komisjon, et ta ei näe analoogiat teatatud vabastusmehhanismi ja keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksuvähenduste hindamise eeskirjade vahel ning seega ei saa komisjon vabastusmehhanismi sellise analoogia põhjal ka lubada.

5.3.3.   Analoogia üldise grupierandi määruse artikliga 25

| (143) | Lisaks kontrollis komisjon, kas vabastusmehhanismi kohaldamist oleks võimalik lubada analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks kontrollis komisjon, kas vabastusmehhanismi kohaldamist oleks võimalik lubada analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25.

| (144) | Austria arvates võimaldab keskkonnaabi suuniste 4. peatüki ja üldise grupierandi määruse artikli 25 erinev sõnastus teatavat kaalutlusruumi meetme lubamiseks analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25. Austria sedastas, et keskkonnaabi suuniste punktis 152 on öeldud järgmist:
  „Selleks et sellised, eelkõige direktiivi 2003/96/EÜ kaudu ühtlustatud alandatud maksumäärad ja maksuvabastused oleksid ühitatavad EÜ asutamislepingu artikliga 87, peavad need vastama asjakohastele kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele ja kõnealustes õigusaktides sätestatud piirangutele ja tingimustele.” |
| --- | --- |

(144)

Austria arvates võimaldab keskkonnaabi suuniste 4. peatüki ja üldise grupierandi määruse artikli 25 erinev sõnastus teatavat kaalutlusruumi meetme lubamiseks analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artikliga 25. Austria sedastas, et keskkonnaabi suuniste punktis 152 on öeldud järgmist:

„Selleks et sellised, eelkõige direktiivi 2003/96/EÜ kaudu ühtlustatud alandatud maksumäärad ja maksuvabastused oleksid ühitatavad EÜ asutamislepingu artikliga 87, peavad need vastama asjakohastele kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele ja kõnealustes õigusaktides sätestatud piirangutele ja tingimustele.”

| (145) | Üldise grupierandi määruse artiklis 25 aga öeldakse:
  „Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad keskkonnaabi kavad keskkonnamaksu vähenduste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused (78).” |
| --- | --- |

(145)

Üldise grupierandi määruse artiklis 25 aga öeldakse:

„Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad keskkonnaabi kavad keskkonnamaksu vähenduste vormis on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 tähenduses ühisturuga kokkusobivad ja vabastatakse asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest, kui täidetud on käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused (78).”

| (146) | Eespool toodud sõnastusest järeldas Austria, et üldise grupierandi määruse artikkel 25 võib olla tähenduselt laiem kui keskkonnaabi suuniste punkt 152. Austria väite kohaselt võib keskkonnaabi suuniste punkt 152 kehtida ainult ühenduse tasandil energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksude kohta, seevastu üldise grupierandi määruse artikkel 25 nõuab üksnes seda, et vabastusmehhanismis oleks kinni peetud energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummääradest, seda ka juhul, kui on tegemist ühenduse õiguses reguleerimata energiamaksuga. Austria arvates võib üldise grupierandi määruse artiklit 25 seega kohaldada ühenduse õiguses reguleerimata energiamaksude vähendustele, mida saab lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui üldises maksusüsteemis on järgitud energiamaksu miinimummäärasid. Austria möönis küll, et ÖSG raames makstavad summad ei ole maksud, (79) väitis aga, et teatatud vabastusmehhanismi on võimalik hinnata ja lubatavaks tunnistada analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artiklis 25 keskkonnamakse käsitleva sättega. |
| --- | --- |

(146)

Eespool toodud sõnastusest järeldas Austria, et üldise grupierandi määruse artikkel 25 võib olla tähenduselt laiem kui keskkonnaabi suuniste punkt 152. Austria väite kohaselt võib keskkonnaabi suuniste punkt 152 kehtida ainult ühenduse tasandil energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksude kohta, seevastu üldise grupierandi määruse artikkel 25 nõuab üksnes seda, et vabastusmehhanismis oleks kinni peetud energiamaksudirektiivis kehtestatud miinimummääradest, seda ka juhul, kui on tegemist ühenduse õiguses reguleerimata energiamaksuga. Austria arvates võib üldise grupierandi määruse artiklit 25 seega kohaldada ühenduse õiguses reguleerimata energiamaksude vähendustele, mida saab lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui üldises maksusüsteemis on järgitud energiamaksu miinimummäärasid. Austria möönis küll, et ÖSG raames makstavad summad ei ole maksud, (79) väitis aga, et teatatud vabastusmehhanismi on võimalik hinnata ja lubatavaks tunnistada analoogia põhjal üldise grupierandi määruse artiklis 25 keskkonnamakse käsitleva sättega.

| (147) | Komisjoni arvates aga puudub võimalus kaaluda analoogiat üldise grupierandi määruse artikliga 25. Kõigepealt ei ole käesolevale olukorrale kohaldatavad eeskirjad valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Üldise grupierandi määruse artiklit 25 tuleb üheselt mõista nii, et see säte kehtib ainult energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksudele. Selles tähenduses on energiamaksuks liigitamine üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaldamise eeltingimuseks. Seda tõlgendust toetab ka asjaolu, et üldise grupierandi määruse süsteemi loogikast tulenevalt ei saa selle kehtivusala olla laiem kui keskkonnaabi suuniste oma, millele määruses viidatakse. Seetõttu kehtib üldise grupierandi määruse artikkel 25 üheselt ainult energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksudele. Nagu juba selgitatud, ei ole rohelise elektri seaduse kohaselt makstavad summad keskkonnamaksud ja neile ei kohaldata energiamaksudirektiivi sätteid. Sellest tuleneb, et energiamaksude eeskirjad ja Austria soodustariifide eeskirjad ei ole omavahel valdavalt sarnased. Teiseks, olukorrale kohaldatavad eeskirjad ei sisalda lünka, mis oleks vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saaks täita analoogiapõhise kohaldamise abil. Maksuvähendused ja muud samalaadsed meetmed, mida üldine grupierandi määrus ei hõlma, ei ole per se ELi õigusega vastuolus, vaid nende korral tuleb lihtsalt järgida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohast üldist teatamiskohustust. Siis on võimalik neid keskkonnaabi suuniste või – kui need ei ole kohaldatavad – siis vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel hinnata ja siseturuga kokkusobivaks tunnistada. Sellest tuleneb, et Austria abikava hindamisele kohaldatavad eeskirjad ei sisalda ELi õigusega vastuolus olevat lünka. |
| --- | --- |

(147)

Komisjoni arvates aga puudub võimalus kaaluda analoogiat üldise grupierandi määruse artikliga 25. Kõigepealt ei ole käesolevale olukorrale kohaldatavad eeskirjad valdavalt kooskõlas eeskirjadega, mida soovitakse kohaldada analoogia põhjal. Üldise grupierandi määruse artiklit 25 tuleb üheselt mõista nii, et see säte kehtib ainult energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksudele. Selles tähenduses on energiamaksuks liigitamine üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaldamise eeltingimuseks. Seda tõlgendust toetab ka asjaolu, et üldise grupierandi määruse süsteemi loogikast tulenevalt ei saa selle kehtivusala olla laiem kui keskkonnaabi suuniste oma, millele määruses viidatakse. Seetõttu kehtib üldise grupierandi määruse artikkel 25 üheselt ainult energiamaksudirektiivis reguleeritud energiamaksudele. Nagu juba selgitatud, ei ole rohelise elektri seaduse kohaselt makstavad summad keskkonnamaksud ja neile ei kohaldata energiamaksudirektiivi sätteid. Sellest tuleneb, et energiamaksude eeskirjad ja Austria soodustariifide eeskirjad ei ole omavahel valdavalt sarnased. Teiseks, olukorrale kohaldatavad eeskirjad ei sisalda lünka, mis oleks vastuolus ELi õiguse teatava üldpõhimõttega ja mida saaks täita analoogiapõhise kohaldamise abil. Maksuvähendused ja muud samalaadsed meetmed, mida üldine grupierandi määrus ei hõlma, ei ole per se ELi õigusega vastuolus, vaid nende korral tuleb lihtsalt järgida ELi toimimise lepingu artikli 108 kohast üldist teatamiskohustust. Siis on võimalik neid keskkonnaabi suuniste või – kui need ei ole kohaldatavad – siis vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel hinnata ja siseturuga kokkusobivaks tunnistada. Sellest tuleneb, et Austria abikava hindamisele kohaldatavad eeskirjad ei sisalda ELi õigusega vastuolus olevat lünka.

| (148) | Eespool öeldust järeldab komisjon, et ta ei näe analoogiat rohelise elektri seaduse kohaselt makstavate summade ja üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vahel ning seega ei saa komisjon vabastusmehhanismi sellise analoogia põhjal ka lubada. |
| --- | --- |

(148)

Eespool öeldust järeldab komisjon, et ta ei näe analoogiat rohelise elektri seaduse kohaselt makstavate summade ja üldise grupierandi määruse artikli 25 kohaste ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude vahel ning seega ei saa komisjon vabastusmehhanismi sellise analoogia põhjal ka lubada.

5.3.4.   Kokkusobivus ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel

| (149) | Komisjon sedastab, et Austria ei ole väitnud, et vabastusmehhanismi saaks vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivaks lugeda. Tulenevalt sellest, et liikmesriik peab esitama põhjendused, mille põhjal on võimalik kindlaks teha abi kokkusobivus ühisturuga, (80) ja tõendama, et asjakohased eeltingimused on täidetud, ei tohi Austria juba ainuüksi sellel põhjusel nimetatud kokkusobivuse alusele viidata. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon sedastab, et Austria ei ole väitnud, et vabastusmehhanismi saaks vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobivaks lugeda. Tulenevalt sellest, et liikmesriik peab esitama põhjendused, mille põhjal on võimalik kindlaks teha abi kokkusobivus ühisturuga, (80) ja tõendama, et asjakohased eeltingimused on täidetud, ei tohi Austria juba ainuüksi sellel põhjusel nimetatud kokkusobivuse alusele viidata.

| (150) | Komisjon uuris siiski, kas oleks võimalik vabastusmehhanismi sellel õiguslikul alusel ühisturuga kokkusobivaks tunnistada. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon uuris siiski, kas oleks võimalik vabastusmehhanismi sellel õiguslikul alusel ühisturuga kokkusobivaks tunnistada.

| (151) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib komisjon tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, (81) on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik (82) ega mõjuta kaubandustingimusi viisil, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(151)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega”. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt võib komisjon tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele, (81) on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik (82) ega mõjuta kaubandustingimusi viisil, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (152) | Komisjoni tavapraktika (83) on seega selline, et meetmed võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks tunnistada, kui need on vajalikud ja proportsionaalsed ning kui positiivne mõju ühise eesmärgi saavutamisele kaalub üles negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele. Seoses sellega peab komisjon asjakohaseks uurida järgmisi küsimusi:






  1) | kas abimeetme eesmärk on täpselt määratletud ja pakub ühist huvi? |
| --- | --- | --- |

(152)

Komisjoni tavapraktika (83) on seega selline, et meetmed võib ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks tunnistada, kui need on vajalikud ja proportsionaalsed ning kui positiivne mõju ühise eesmärgi saavutamisele kaalub üles negatiivse mõju konkurentsile ja kaubandusele. Seoses sellega peab komisjon asjakohaseks uurida järgmisi küsimusi:

1)

kas abimeetme eesmärk on täpselt määratletud ja pakub ühist huvi?

| 2) | kas abimeede on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks sobiv? Eelkõige järgmist:






  a) | kas abimeede on sobiv ja vajalik vahend või leidub muid sobivamaid vahendeid? |
| --- | --- | --- |

2)

kas abimeede on ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks sobiv? Eelkõige järgmist:

a)

kas abimeede on sobiv ja vajalik vahend või leidub muid sobivamaid vahendeid?

| b) | kas abil on ergutav mõju, st kas abi mõjutab ettevõtjate käitumist? |
| --- | --- |

b)

kas abil on ergutav mõju, st kas abi mõjutab ettevõtjate käitumist?

| c) | kas abi on proportsionaalne, st kas samasugune muutus käitumises oleks saavutatav ka väiksema abi korral? |
| --- | --- |

c)

kas abi on proportsionaalne, st kas samasugune muutus käitumises oleks saavutatav ka väiksema abi korral?

| 3) | Kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, st kas positiivsed tagajärjed kaaluvad negatiivsed üles? |
| --- | --- |

3)

Kas konkurentsimoonutused ja mõju kaubandusele on piiratud, st kas positiivsed tagajärjed kaaluvad negatiivsed üles?

| (153) | Austria andmete kohaselt on meede kavandatud eelkõige keskkonnakaitse edendamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 126–129, ei aita vabastusmehhanism tegelikult keskkonnakaitset parandada. |
| --- | --- |

(153)

Austria andmete kohaselt on meede kavandatud eelkõige keskkonnakaitse edendamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 126–129, ei aita vabastusmehhanism tegelikult keskkonnakaitset parandada.

| (154) | Peale selle on keskkonnakoormuse vähendamine saavutatav soodustariifide üldise tõstmisega, mis aga pole Austria arvates võimalik ilma energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime kindlustamiseta teatatud vabastusmehhanismi abil. Austria ametivõimud tunnistavad pealegi oma selgitustes, et vabastusmehhanismi eesmärgiks on Austria energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime suurendamine võrreldes nende konkurentidega teistes liikmesriikides. Komisjon ei ole oma otsustamispraktikas mitte kunagi nõustunud sellega, et niisugused abimeetmed võiksid aidata kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(154)

Peale selle on keskkonnakoormuse vähendamine saavutatav soodustariifide üldise tõstmisega, mis aga pole Austria arvates võimalik ilma energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime kindlustamiseta teatatud vabastusmehhanismi abil. Austria ametivõimud tunnistavad pealegi oma selgitustes, et vabastusmehhanismi eesmärgiks on Austria energiamahukate ettevõtete konkurentsivõime suurendamine võrreldes nende konkurentidega teistes liikmesriikides. Komisjon ei ole oma otsustamispraktikas mitte kunagi nõustunud sellega, et niisugused abimeetmed võiksid aidata kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele.

| (155) | Ainsaks erandiks on keskkonnaabi suuniste 4. peatükk. Ent isegi juhul, kui komisjon nõustub keskkonnamaksu langetamisega, nõuab ta miinimummäärade tasumist. Kogusumma, mis maksuvähendust kasutaval ettevõtjal maksta tuleb, suureneb seega iga tema põhjustatud saasteühikuga. Käesoleval juhul on olukord aga teistsugune. Kui makstav summa jõuab 0,5 %ni toodangu puhasväärtusest, seatakse sellele lagi. Sellest alates lisanduvatele saasteühikutele maksutaolist lõivu enam ei kohaldata. See tähendab, et saasteühikute lisandudes makstav summa ühiku kohta kahaneb. Niisiis ergutab süsteem lisaressursse tarbima, mitte säästma. |
| --- | --- |

(155)

Ainsaks erandiks on keskkonnaabi suuniste 4. peatükk. Ent isegi juhul, kui komisjon nõustub keskkonnamaksu langetamisega, nõuab ta miinimummäärade tasumist. Kogusumma, mis maksuvähendust kasutaval ettevõtjal maksta tuleb, suureneb seega iga tema põhjustatud saasteühikuga. Käesoleval juhul on olukord aga teistsugune. Kui makstav summa jõuab 0,5 %ni toodangu puhasväärtusest, seatakse sellele lagi. Sellest alates lisanduvatele saasteühikutele maksutaolist lõivu enam ei kohaldata. See tähendab, et saasteühikute lisandudes makstav summa ühiku kohta kahaneb. Niisiis ergutab süsteem lisaressursse tarbima, mitte säästma.

| (156) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et abi ei aita kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(156)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et abi ei aita kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele.

| (157) | Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt „[...] tegevusabi, st abi, millega ettevõte vabastatakse kuludest, mida ta tavapäraselt oma jooksva halduse või tavalise tegevuse raames peaks kandma, ei kuulu üldjuhul artikli 92 lõike 3 (praegune ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 3) kohaldamisalasse [...] (84).” Euroopa Kohus märgib ka: „Kohtupraktika kohaselt moonutab selline abi nimelt alati konkurentsitingimusi sektorites, kus seda antakse, kui abi oma olemuselt ei sobi mõne nimetatud erandsätetes kehtestatud eesmärgi saavutamiseks (85).” Käesoleva juhtumi osas leiab komisjon, et vabastusmehhanism kujutab endast tegevusabi, sest sellega vabastatakse soodustatud ettevõtted osaliselt elektrienergia ostukuludest, mida nad tavapäraselt oma jooksva äritegevuse raames peaksid kandma. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon märgib, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt „[...] tegevusabi, st abi, millega ettevõte vabastatakse kuludest, mida ta tavapäraselt oma jooksva halduse või tavalise tegevuse raames peaks kandma, ei kuulu üldjuhul artikli 92 lõike 3 (praegune ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 3) kohaldamisalasse [...] (84).” Euroopa Kohus märgib ka: „Kohtupraktika kohaselt moonutab selline abi nimelt alati konkurentsitingimusi sektorites, kus seda antakse, kui abi oma olemuselt ei sobi mõne nimetatud erandsätetes kehtestatud eesmärgi saavutamiseks (85).” Käesoleva juhtumi osas leiab komisjon, et vabastusmehhanism kujutab endast tegevusabi, sest sellega vabastatakse soodustatud ettevõtted osaliselt elektrienergia ostukuludest, mida nad tavapäraselt oma jooksva äritegevuse raames peaksid kandma.

| (158) | Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi juhul, kui konkurentsivõimelisus oleks ühist huvi pakkuv eesmärk, ei ole tegevusabi kindlasti sobiv poliitikavahend selle saavutamiseks. |
| --- | --- |

(158)

Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi juhul, kui konkurentsivõimelisus oleks ühist huvi pakkuv eesmärk, ei ole tegevusabi kindlasti sobiv poliitikavahend selle saavutamiseks.

| (159) | Keskkonnamaksude suhtes on komisjon lubanud piiratud erandit sellest põhimõttest, pidades sealjuures aga silmas konkreetset eesmärki. Keskkonnamaksuvähendused ja sellest vabastused, millega soodustatakse teatavaid majandusharusid või ettevõtete rühmi, on keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaselt lubatavad, kui need võimaldavad teisi ettevõtjaid tugevamalt maksustada, mis toob kokkuvõttes kaasa kulude parema arvessevõtmise hindades ja keskkonnakaitse paranemise. Seetõttu leiab komisjon, et selline abi võib osutuda vajalikuks, et kaudselt tasandada negatiivseid välismõjusid, sest võimaldab kehtestada või säilitada suhteliselt kõrgeid riiklikke keskkonnamakse. |
| --- | --- |

(159)

Keskkonnamaksude suhtes on komisjon lubanud piiratud erandit sellest põhimõttest, pidades sealjuures aga silmas konkreetset eesmärki. Keskkonnamaksuvähendused ja sellest vabastused, millega soodustatakse teatavaid majandusharusid või ettevõtete rühmi, on keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaselt lubatavad, kui need võimaldavad teisi ettevõtjaid tugevamalt maksustada, mis toob kokkuvõttes kaasa kulude parema arvessevõtmise hindades ja keskkonnakaitse paranemise. Seetõttu leiab komisjon, et selline abi võib osutuda vajalikuks, et kaudselt tasandada negatiivseid välismõjusid, sest võimaldab kehtestada või säilitada suhteliselt kõrgeid riiklikke keskkonnamakse.

| (160) | Komisjon märgib siiski, et rohelise elektri toetussummad, millest soodustatud ettevõtted kavatsetakse teatatud abikava raames vabastada, ei kujuta endast keskkonnamakse keskkonnaabi suuniste punkti 70 lõike 14 ja punkti 151 tähenduses. Maksud on riigieelarvesse tehtavad eraldised. Need summad aga, millest soodustatud ettevõtted kavatsetakse teatatud abikava raames vabastada, ei lähe riigieelarvesse. Vastupidi, nendega rahastatakse ainult makseid OeMAG-ile, kes toetab rohelise elektri tootjaid soodustariifide abil. Järelikult ei kujuta need maksed endast keskkonnamakse. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon märgib siiski, et rohelise elektri toetussummad, millest soodustatud ettevõtted kavatsetakse teatatud abikava raames vabastada, ei kujuta endast keskkonnamakse keskkonnaabi suuniste punkti 70 lõike 14 ja punkti 151 tähenduses. Maksud on riigieelarvesse tehtavad eraldised. Need summad aga, millest soodustatud ettevõtted kavatsetakse teatatud abikava raames vabastada, ei lähe riigieelarvesse. Vastupidi, nendega rahastatakse ainult makseid OeMAG-ile, kes toetab rohelise elektri tootjaid soodustariifide abil. Järelikult ei kujuta need maksed endast keskkonnamakse.

| (161) | Komisjon leiab, et erandi tegemise võimalust keskkonnaabi suunistes sisalduvast üldreeglist, mis käsitleb tegevusabi kokkusobimatust ühisturuga, tuleks tõlgendada kitsendavalt. Seega tuleks seada piirang, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükk kui erand kehtib vaid keskkonnamaksudele. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon leiab, et erandi tegemise võimalust keskkonnaabi suunistes sisalduvast üldreeglist, mis käsitleb tegevusabi kokkusobimatust ühisturuga, tuleks tõlgendada kitsendavalt. Seega tuleks seada piirang, et keskkonnaabi suuniste 4. peatükk kui erand kehtib vaid keskkonnamaksudele.

| (162) | Lisaks sellele leiab komisjon, nagu juba eespool kirjeldatud, et keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaldamine maksutaolistele lõivudele läheks ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude osas vastuollu kõnealuste eeskirjade ja energiamaksudirektiivi eesmärkidega. Peale selle võib niisugune lähenemisviis kaasa tuua kõnealuste sätete üldise kohaldamise maksutaolistele lõivudele keskkonnakaitse valdkonnas (nt jäätmetele kehtestatud maksutaolised lõivud jne). Niivõrd lai kohaldamine ületab keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kehtivusala ja eesmärke. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks sellele leiab komisjon, nagu juba eespool kirjeldatud, et keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohaldamine maksutaolistele lõivudele läheks ühenduse õiguses reguleeritud energiamaksude osas vastuollu kõnealuste eeskirjade ja energiamaksudirektiivi eesmärkidega. Peale selle võib niisugune lähenemisviis kaasa tuua kõnealuste sätete üldise kohaldamise maksutaolistele lõivudele keskkonnakaitse valdkonnas (nt jäätmetele kehtestatud maksutaolised lõivud jne). Niivõrd lai kohaldamine ületab keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kehtivusala ja eesmärke.

| (163) | Seepärast on komisjon arvamusel, et maksutaoliste lõivude vähenduste vormis antav tegevusabi ei ole sobiv vahend keskkonnakaitse parandamiseks. Komisjon märgib, et ta ei ole keskkonnaabi suuniste 4. peatüki eeltingimusi seni muud liiki kohustistele ega maksutaolistele lõivudele kohaldanud. |
| --- | --- |

(163)

Seepärast on komisjon arvamusel, et maksutaoliste lõivude vähenduste vormis antav tegevusabi ei ole sobiv vahend keskkonnakaitse parandamiseks. Komisjon märgib, et ta ei ole keskkonnaabi suuniste 4. peatüki eeltingimusi seni muud liiki kohustistele ega maksutaolistele lõivudele kohaldanud.

| (164) | Lisaks sellele tõdeb komisjon, et keskkonnamaksu suurus on otseselt proportsionaalne asjaomase ettevõtte tekitatud keskkonnareostusega, seda ka juhul, kui kohaldatakse vähendatud maksumäära. Isegi vähendatud määra kohaldamisel ergutab keskkonnamaks ettevõtjaid ikkagi ressursse säästma. Käesoleval juhul aga seatakse maksele alates teatavast suurusest lagi. Kui see on täitunud, siis lisanduvaid saasteühikuid enam ei maksustata. Vabastusmehhanismi tõttu kaotab maksutaoline lõiv igasuguse ergutava toime ressursside säästmisele. |
| --- | --- |

(164)

Lisaks sellele tõdeb komisjon, et keskkonnamaksu suurus on otseselt proportsionaalne asjaomase ettevõtte tekitatud keskkonnareostusega, seda ka juhul, kui kohaldatakse vähendatud maksumäära. Isegi vähendatud määra kohaldamisel ergutab keskkonnamaks ettevõtjaid ikkagi ressursse säästma. Käesoleval juhul aga seatakse maksele alates teatavast suurusest lagi. Kui see on täitunud, siis lisanduvaid saasteühikuid enam ei maksustata. Vabastusmehhanismi tõttu kaotab maksutaoline lõiv igasuguse ergutava toime ressursside säästmisele.

| (165) | Maksutaoliste lõivude vähenduste vormis antava tegevusabi sobiva poliitikavahendina tunnustamise kohta lisab komisjon, et sellise tegevusabi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamiseks oleks vaja korraldada uurimine, mis on võrreldav ühenduse õigusega reguleerimata keskkonnamaksude vähenduste keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohase hindamisega, (86) sest ühenduse õigusega reguleerimata keskkonnamaksude 4. peatüki kohane hindamine kajastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt kohaldatava üksikasjaliku majandusliku hindamise üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

(165)

Maksutaoliste lõivude vähenduste vormis antava tegevusabi sobiva poliitikavahendina tunnustamise kohta lisab komisjon, et sellise tegevusabi vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamiseks oleks vaja korraldada uurimine, mis on võrreldav ühenduse õigusega reguleerimata keskkonnamaksude vähenduste keskkonnaabi suuniste 4. peatüki kohase hindamisega, (86) sest ühenduse õigusega reguleerimata keskkonnamaksude 4. peatüki kohane hindamine kajastab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt kohaldatava üksikasjaliku majandusliku hindamise üldpõhimõtteid.

| (166) | Kõnealuste sätete kohaselt peab liikmesriik esitama teabe selle kohta, milliseid majandusharusid või abisaajate kategooriaid maksuvähendus või -vabastus hõlmab, milline on iga asjaomase majandusharu peamiste abisaajate olukord ja kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonna kaitsmisele. Soodustatavaid majandusharusid tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ja esitada nimekiri iga majandusharu suurimatest abisaajatest (võttes arvesse eelkõige käivet, turuosa ja maksubaasi suurust) (87). Selle teabe alusel peab komisjon kontrollima, kas keskkonnamaksu vähendused või vabastused on vajalikud ja proportsionaalsed. Kui vajalikkuse nõue on täidetud, tuleb abisaajad valida objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide põhjal; alandamata keskkonnamaksumäär peab kaasa tooma olulise tootmiskulude suurenemise, mida ei ole võimalik klientidele üle kanda, ilma et see müüki tunduvalt vähendaks (88). Abi proportsionaalsuse osas peab asjaomane liikmesriik näitama, et iga abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab tema tegevuse keskkonnamõjule, et ta maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud, ning et maksuvähendused või -vabastused on seotud keskkonnaeesmärkide saavutamise kokkulepete sõlmimisega (89). |
| --- | --- |

(166)

Kõnealuste sätete kohaselt peab liikmesriik esitama teabe selle kohta, milliseid majandusharusid või abisaajate kategooriaid maksuvähendus või -vabastus hõlmab, milline on iga asjaomase majandusharu peamiste abisaajate olukord ja kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonna kaitsmisele. Soodustatavaid majandusharusid tuleb nõuetekohaselt kirjeldada ja esitada nimekiri iga majandusharu suurimatest abisaajatest (võttes arvesse eelkõige käivet, turuosa ja maksubaasi suurust) (87). Selle teabe alusel peab komisjon kontrollima, kas keskkonnamaksu vähendused või vabastused on vajalikud ja proportsionaalsed. Kui vajalikkuse nõue on täidetud, tuleb abisaajad valida objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide põhjal; alandamata keskkonnamaksumäär peab kaasa tooma olulise tootmiskulude suurenemise, mida ei ole võimalik klientidele üle kanda, ilma et see müüki tunduvalt vähendaks (88). Abi proportsionaalsuse osas peab asjaomane liikmesriik näitama, et iga abisaaja maksab sellise osa riiklikust maksust, mis üldjoontes vastab tema tegevuse keskkonnamõjule, et ta maksab vähemalt 20 % riiklikust maksust, välja arvatud juhul, kui madalam määr on õigustatud, ning et maksuvähendused või -vabastused on seotud keskkonnaeesmärkide saavutamise kokkulepete sõlmimisega (89).

| (167) | Komisjon mainib aga, et Austria ei ole vaatamata komisjoni korduvatele nõudmistele eespool nimetatud teavet esitanud (90). Seetõttu ei saanud komisjon kontrollida, kas abi oli vajalik ja proportsionaalne või kuidas see aitab keskkonnakaitset parandada. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon mainib aga, et Austria ei ole vaatamata komisjoni korduvatele nõudmistele eespool nimetatud teavet esitanud (90). Seetõttu ei saanud komisjon kontrollida, kas abi oli vajalik ja proportsionaalne või kuidas see aitab keskkonnakaitset parandada.

| (168) | Lõpuks ei suutnud Austria tõendada ka vabastusmehhanismi ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(168)

Lõpuks ei suutnud Austria tõendada ka vabastusmehhanismi ergutavat mõju.

| (169) | Komisjon tõdeb, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ähvardavad sellised tegevusabimeetmed konkurentsi moonutada ja kaubandustingimusi kahjustada (91). Käesoleval juhul on konkurentsi moonutav mõju veelgi tugevam, sest ettevõtted, kes saavad vabastusmehhanismi kasutada, saavad juba tegevusabi energiamaksu vähenduste vormis. Teise tegevusabi andmine, mis pealegi ei ole ajaliselt piiratud, tekitaks konkurentsimoonutusi ja kahjustaks kaubandust ühiste huvidega vastuolus oleval viisil. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon tõdeb, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt ähvardavad sellised tegevusabimeetmed konkurentsi moonutada ja kaubandustingimusi kahjustada (91). Käesoleval juhul on konkurentsi moonutav mõju veelgi tugevam, sest ettevõtted, kes saavad vabastusmehhanismi kasutada, saavad juba tegevusabi energiamaksu vähenduste vormis. Teise tegevusabi andmine, mis pealegi ei ole ajaliselt piiratud, tekitaks konkurentsimoonutusi ja kahjustaks kaubandust ühiste huvidega vastuolus oleval viisil.

| (170) | Seetõttu teeb komisjon järelduse, et vabastusmehhanismi ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks lugeda. |
| --- | --- |

(170)

Seetõttu teeb komisjon järelduse, et vabastusmehhanismi ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks lugeda.

5.4.   Järeldus

| (171) | Eespool öeldut silmas pidades hindas komisjon nii rohelise elektri tootjate toetamist kui ka energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi. Rohelise elektri tootjate toetamise kohta märgib komisjon, et ta liigitas selle meetme oma 22. juuli 2009. aasta otsusega siseturuga kokkusobivaks riigiabiks. Ametliku uurimismenetluse käigus käsitletud vabastusmehhanismi kohta leiab komisjon, et ka see meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjoni arvamuse kohaselt ei saa aga vabastusmehhanismile kui puhtakujulisele tegevusabile kohaldada ühtegi riigiabikeelu üldpõhimõtte erandit, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus. |
| --- | --- |

(171)

Eespool öeldut silmas pidades hindas komisjon nii rohelise elektri tootjate toetamist kui ka energiamahukatele ettevõtetele mõeldud vabastusmehhanismi. Rohelise elektri tootjate toetamise kohta märgib komisjon, et ta liigitas selle meetme oma 22. juuli 2009. aasta otsusega siseturuga kokkusobivaks riigiabiks. Ametliku uurimismenetluse käigus käsitletud vabastusmehhanismi kohta leiab komisjon, et ka see meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjoni arvamuse kohaselt ei saa aga vabastusmehhanismile kui puhtakujulisele tegevusabile kohaldada ühtegi riigiabikeelu üldpõhimõtte erandit, mis on sätestatud ELi toimimise lepingus.

Arvestades kõiki komisjonile teatavaks tehtud asjaolusid, on komisjon jõudnud järeldusele, et riigiabi, mida Austria kavatseb energiamahukatele ettevõtetele anda, tuleb lugeda siseturuga kokkusobimatuks, ning

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rohelise elektri ostmise kohustusest osalise vabastamise vormis antav riigiabi, mida Austria kavatseb energiamahukatele ettevõtetele anda, on siseturuga kokkusobimatu.

Abi ei tohi seega võimaldada.

Artikkel 2

Austria teatab komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest, milliseid meetmed on selle täitmiseks võetud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austriale.

Brüssel, 8. märts 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 217, 11.9.2009, lk 12.

1

(2)  Komisjoni 4. juuli 2006. aasta otsus riigiabi juhtumite NN 162/A/03 ja N 317/A/06 kohta – toetus elektri tootmisele taastuvatest allikatest vastavalt Austria rohelise elektri seadusele (soodustariifid) (ELT C 221, 14.9.2006, lk 8).

2

(3)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

3

(4)  Riigiabi juhtum C 24/2009 (ex N 446/08), K(2009) 3538 (lõplik) (ELT C 217, 2009, lk 12).

4

(5)  Vt joonealust märkust 1.

5

(6)  ÖSG § 22c lõige 5: „Elektritarnijate ja lõpptarbijate vahelised lepingud peavad tingimata sisaldama klauslit, et lõike 1 kohase otsuse olemasolu korral ei tarnita kõnealustele lõpptarbijatele alates elektritarnijate kvoodi alandamisest (§ 15 lõike 1 punkt 3 ja lõige 1a) rohelist elektrit, mida rohelise elektri korraldusasutus elektritarnijale eraldab (§ 19 lõige 1), ega jäeta nende kanda rohelise elektri kulusid. Sellega vastuolus olevad lepingutingimused on tühised.”

6

(7)  ÖSG § 15 lõige 1a: „Kui elektritarnijad tõendavad rohelise elektri korraldusasutusele, et nad tarnivad elektrit lõpptarbijatele, kes on saanud § 22c lõike 1 kohase otsuse, peab rohelise elektri korraldusasutus seda asjaolu elektritarnijatele kvootide määramisel (§ 15 lõike 1 punkt 3) viivitamata arvesse võtma. Nende elektrikoguste võrra, mida eraldada ei tohi, suureneb kõigi elektritarnijate ülejäänud elektritarnete kvoot. Kui kehtivate turueeskirjade tõttu ei ole võimalik kvoote kohe kohandada, on rohelise elektri korraldusasutusel õigus elektrikoguste eraldamisvõimaluste äralangemise tõttu tekkiv energia ülejääk realiseerida § 15 lõike 4 tähenduses parimal võimalikul viisil.”

7

(8)  Austria 9. septembri 2010. aasta vastuskiri komisjoni 19. juulil 2010 esitatud küsimustele (lk 5).

8

(9)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006 (ELT L 379, 28.12.2006, lk 5).

9

(10)  ELT C 106, 8.5.2009, lk 8.

10

(11)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

11

(12)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

12

(13)  Kohtuasi C-379/98: EKL 2001, lk I-2099.

13

(14)  Kohtuasi C-206/06: Essent, EKL 2008, lk I-5497.

14

(15)  Kohtuasi T-358/94, EKL 1996, lk II-2109.

15

(16)  Kohtuasi T-136/05, EKL 2007, lk II-4063.

16

(17)  Kohtuasjad C-72/91 ja C-73/91, EKL 1993, lk I-887.

17

(18)  Kohtuasi C-345/02, EKL 2004, lk I-7139.

18

(19)  Kohtuasi C-143/99: EKL 2001, lk I-8365.

19

(20)  Adria-Wien Pipeline, punkt 16.

20

Adria-Wien Pipeline

(21)  N 271/06, Taani, soojusülejääkide maksuvabastus (ELT C 41, 24.2.2007, lk 2); N 820/06, Saksamaa, teatavate energiamahukate menetluste maksuvabastus (ELT C 80, 13.4.2007, lk 4).

21

(22)  Direktiiv 2003/96/EÜ.

22

(23)  Määrus (EÜ) nr 800/2008.

23

(24)  9. septembril 2010 edastatud Austria märkused komisjoni 22. juuli 2009. aasta menetlusealgatamise otsuse kohta.

24

(25)  Avaldatud Saksamaa, Taani, Hollandi, Soome, Rootsi ja Austria poolt.

25

(26)  Vt joonealust märkust 2.

26

(27)  Alljärgnev hinnang põhineb nii ELi toimimise lepingul kui ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingul. Lihtsuse huvides viidatakse allpool aga ainult ELi toimimise lepingu sätetele.

27

(28)  Komisjoni otsus riigiabi juhtumil C 24/09 (ex N 446/08) – Austria taastuvenergiaseadus – võimalik abi suurtele elektritarbijatele.

28

(29)  Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-75/97: Belgia vs komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punktid 28–31; ja kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline jt, EKL 2001, I-8365, punkt 41.

29

vs

(30)  Austria 9. septembri 2010. aasta vastuskiri komisjoni 19. juuli 2010. aasta teabetaotlustele.

30

(31)  Kohtuasi C-482/99: Prantsusmaa vs komisjon (Stardust Marine), EKL 2002, lk I-4397, punkt 24.

31

vs

(Stardust Marine)

(32)  Vt joonealust märkust 14.

32

(33)  Kohtuasi C-206/06: Essent vs Aluminium, EKL 2008, lk I-05497, punkt 74.

33

vs

(34)  Vt selles tähenduses ka kohtuotsuse Essent punkti 74.

34

(35)  Euroopa Kohtu 13. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C-379/98: PreussenElektra vs Schleswag, EKL 2001, lk I-2099. Otsus käsitles Saksamaa 1998. aasta soodustariifisüsteemi ja selles jõuti järeldusele, et süsteem ei sisalda riigiabi. Selle süsteemi korral reguleeris Saksamaa seadus otseselt rohelise elektri tootjate ja elektritarnijate vahelisi suhteid, kohustades eraettevõtjatest elektritarnijaid miinimumhinnaga (soodustariif) ostma nende tarnepiirkonnas taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiat. Elektritarnijad said seejärel vabalt otsustada, kuidas sellest tulenevad rohelise elektri lisakulud lõpptarbijatelt tagasi saada. Et säilitada võrdset osalust rohelise elektri kokkuostul, pidid energiaettevõtjad rohelise elektri koguseid omavahel hüvitama. Sellest tulenevalt saavutati ligikaudu sellised rohelise elektri ostukogused, mis vastasid ettevõtjate turuosale.

35

vs

(36)  Kohtuasi 76/78: Steinike und Weinlig vs Saksamaa Liitvabariik, EKL 1977, lk 595, punkt 21: artikli 92 lõikes 1 sisalduv keeld hõlmab igasugust riigi poolt või riigi ressurssidest antavat abi, ilma et tuleks eristada, kas abi annab vahetult riik või tema poolt abikava teostamiseks asutatud või volitatud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused. Artikli 92 kohaldamisel tuleb eelkõige arvesse võtta abi mõju sellest kasu saavatele ettevõtjatele või tootjatele, mitte aga abi jaotamise ja haldamisega tegelevate pädevate asutuste staatust.

36

vs

(37)  Austria edastas need andmed kogemuste põhjal, mis saadi käesoleva abikava muudetud redaktsiooni kohaldamisel, mille korral abi osatähtsus oli väiksem kui teatamiskohustuse piir.

37

(38)  Energiamaksudirektiivi artikli 17 lõike 1 punkti a kohaselt on „energiamahukas ettevõte [...] majandusüksus artikli 11 tähenduses, kus energiatoodete ja elektrienergia ost moodustab vähemalt 3 % toodangu väärtusest või maksmisele kuuluv liikmesriigi energiamaks vähemalt 5 % lisandväärtusest”.

38

(39)  Kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline jt vs Finanzlandesdirektion für Kärnten, EKL 2001, I-8365, punkt 36.

39

vs

(40)  Adria-Wien Pipeline jt, punktid 34–35.

40

(41)  Adria-Wien Pipeline jt, punkt 36.

41

(42)  Kohtujurist Jacobsi 29. novembri 2005. aasta ettepanek kohtuasjas C-368/04: Transalpine Ölleitung, punkt 72.

42

(43)  Adria-Wien Pipeline jt, punkt 48.

43

(44)  Esimese Astme Kohus leidis, et 2,5 miljardit Hispaania peseetat ületavate investeeringute maksuvähenduste vormis kehtestatud Baskimaa abikava on de facto valikuline, sest kõnealune maksusoodustus oli reserveeritud ettevõtjatele, kellel olid olemas märkimisväärsed finantsressursid (ühendatud kohtuasjad T-92/00 ja T-103/00: Diputación Foral de Alava jt vs komisjon, EKL 2002, lk II-1385, punkt 39 (selle otsuse peale esitatud edasikaebuse lükkas Euroopa Kohus tagasi ühendatud kohtuasjades C-186/02 P ja C-188/02 P: Ramondín SA jt vs komisjon, EKL 2004, lk I-10653, punktid al 60)). Peale selle hindas Euroopa Kohus samuti de facto valikuliseks tarbesõidukite omandamise abikava, sest (muu hulgas) olid kava kohaldamisalast välja arvatud suurettevõtjad (kohtuasi C-409/00: Hispaania vs komisjon, EKL 2003, lk I-1487, punkt 50).

44

de facto

vs

vs

de facto

vs

(45)  Komisjoni 9. märtsi 2004. aasta otsus 2005/565/EÜ, mis käsitleb Austria rakendatud abikava maagaasi ning elektri energiamaksude tagastamiseks aastatel 2002 ja 2003, põhjendused 47–49 (ELT L 190, 22.7.2005, lk 13).

45

(46)  Otsus 2005/565/EÜ, põhjendus 46.

46

(47)  Otsus 2005/565/EÜ, põhjendused 68–70.

47

(48)  Kohtuasi C-368/04: Transalpine Ölleitung, EKL 2006, lk I-09957.

48

(49)  Kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-368/04: Transalpine Ölleitung, punkt 73.

49

(50)  Kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C-368/04: Transalpine Ölleitung, punkt 72.

50

(51)  Kohtuasi 173/73: Itaalia vs komisjon, EKL 1974, lk 709, punkt 13.

51

vs

(52)  Kohtuasi C-75/97: Belgia vs komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punkt 32.

52

vs

(53)  Selle majandusharu sees esineb teatav kontsentreerumine puidu, paberi, toiduainete, klaasi, keraamika, metallide ja kemikaalide tootmise sektoritesse.

53

(54)  Austria 9. septembri 2010. aasta vastuskiri komisjoni 19. juulil 2010 esitatud küsimustele (lk 17 ja tabel 5, lk 17).

54

(55)  Kohtuasi 173/73: Itaalia vs komisjon, EKL 1974, lk 709, punkt 33; kohtuasi C-75/97: Belgia vs komisjon, EKL 1999, lk I-3671, punktid 28–31; kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline jt, EKL 2001, I-8365, punkt 41.

55

vs

vs

(56)  Kohtuasi C-88/03: Portugal vs komisjon, EKL 2006, lk I-07115, punkt 81.

56

vs

(57)  Vt joonealust märkust 56.

57

(58)  Kohtuasi C-487/06 P: Komisjon vs British Aggregates Association, EKL 2008, lk I-10505, punktid 84–92.

58

vs

(59)  Portugal vs komisjon, tsiteeritud allmärkuses 31, punkt 82, mis osutab sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja regionaalarengule kui välistele poliitilistele eesmärkidele.

59

vs

(60)  Vt joonealust märkust 58.

60

(61)  Vt joonealust märkust 54.

61

(62)  Et komisjon ei ole lõplikku otsust veel teinud, võimaldas Austria vabastusmehhanismi soodustusi vähese tähtsusega abi põhimõtte alusel.

62

(63)  Kohtuasi C-364/90: Itaalia vs komisjon, EKL 1993, lk I-2097, punkt 20; ühendatud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96: Freistaat Sachsen jt vs komisjon, EKL 1999, lk II-3663, punkt 140; kohtuasi C-372/97: Itaalia vs komisjon, EKL 2004, lk I-3679, punkt 81.

63

vs

vs

vs

(64)  Kohtuasi C-142/87: Belgia vs komisjon, EKL 1990, lk I-959, punkt 56; kohtuasi C-39/94: Syndicat français de l’Express international (SFEI) jt vs La Poste jt, EKL 1996, lk I-3547, punkt 36.

64

vs

vs

(65)  Kohtuasi C-313/90: Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques vs komisjon, EKL 1993, lk I-1125, punkt 36; kohtuasi C-311/94: IJssel-Vliet Combinatie BV vs Minister van Economische Zaken, EKL 1996, lk I-5023, punkt 43; kohtuasi C 351/98: Hispaania vs komisjon, EKL 2002, lk I-8031, punkt 53.

65

vs

vs

vs

(66)  Vt joonealust märkust 3.

66

(67)  Määrus (EÜ) nr 800/2008.

67

(68)  Vt joonealust märkust 3.

68

(69)  Määrus (EÜ) nr 800/2008.

69

(70)  Vt joonealust märkust 3.

70

(71)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

71

(72)  Nagu eespool nimetatud, on komisjoni arvates üheselt mõistetav, et soodustariif ei ole ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaks.

72

(73)  Keskkonnaabi suuniste punkt 156.

73

(74)  Keskkonnaabi suuniste punkt 158.

74

(75)  Keskkonnaabi suuniste punkt 159.

75

(76)  Austria ei ole vastanud asjakohastele küsimustele, mille komisjon esitas 21. juunil 2010 ja 19. juulil 2010.

76

(77)  Kohtuasi 165/84 Krohn vs Bundesanstalt für Landwirtschaftliche Marktordnung, EKL 1985, lk 3997, punkt 14; kohtuasi 6/78 Union française de Céréales vs Hauptzollamt Hamburg-Jonas, EKL 1978, lk 1675.

77

vs

vs

(78)  Üldise grupierandi määruse artikli 25 lõike 2 kohaselt maksavad maksuvähenduse kasutajad maksu vähemalt direktiivis 2003/96/EÜ (energiamaksudirektiiv) kehtestatud ühenduse miinimummäära kohaselt. Üldise grupierandi määruse artikli 25 lõike 3 kohaselt ei anta maksuvähendusi pikemaks ajavahemikuks kui kümme aastat. Kõnealuse 10-aastase ajavahemiku möödumisel hindavad liikmesriigid uuesti vastavate abimeetmete asjakohasust.

78

(79)  Austria 9. septembri 2010. aasta vastuskiri komisjoni 19. juulil 2010 esitatud küsimustele, lk 19.

79

(80)  Vt joonealust märkust 63.

80

(81)  Kohtuasi T-162/06: Kronoply vs komisjon, EKL 2009, lk II-1, eriti selle punktid 65, 66, 74, 75.

81

vs

(82)  Kohtuasi T-187/99: Agrana Zucker und Stärke vs komisjon, EKL 2001, lk II-1587, punkt 74; kohtuasi T-126/99: Graphischer Maschinenbau GmbH vs komisjon, EKL 2002, lk II-2427, punktid 41–43; kohtuasi C-390/06: Nuova Agricast, EKL 2008, lk I-2577, punktid 68–69.

82

vs

vs

(83)  Ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, punkt 1.3 (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1); keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised, punkt 1.3 (ELT C 82, 1.4.2008, lk 1).

83

(84)  Kohtuasi T-459/93: Siemens SA vs komisjon, EKL 1995, lk II-1675, punkt 48.

84

vs

(85)  Kohtuasi T-459/93: Siemens SA vs komisjon, EKL 1995, lk II-1675, punkt 48. Vt ka kohtuasi T-396/08: Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt vs komisjon, punktid 46–48; C-156/98: Saksamaa vs komisjon, lk I-6857, punkt 30, ja tsiteeritud pretsedendid.

85

vs

vs

vs

(86)  Nagu eespool nimetatud, on komisjoni arvates üheselt mõistetav, et soodustariif ei ole ühenduse õiguses reguleeritud keskkonnamaks.

86

(87)  Vt joonealust märkust 73.

87

(88)  Vt joonealust märkust 74.

88

(89)  Vt joonealust märkust 75.

89

(90)  Austria ei ole vastanud asjakohastele küsimustele, mille komisjon esitas 21. juunil 2010 ja 19. juulil 2010.

90

(91)  Kohtuasi T-459/93: Siemens SA vs komisjon, EKL 1995, lk II-1675, punkt 48.

91

vs

---