# Euroopa Liidu L 231/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.231.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 231 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide8. september 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.231.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 231

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide8. september 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 893/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bresaola della Valtellina (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 894/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Coppa Piacentina (KPN)] | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 895/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pimiento Asado del Bierzo (KGT)] | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 896/2011, 2. september 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 897/2011, 2. september 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 898/2011, 7. september 2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 899/2011, 7. september 2011, millega määratakse Iiri viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2011/2012 | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 900/2011, 7. september 2011, milles käsitletakse naatriumlasalotsiid A lubamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade (välja arvatud munalinnud) söödalisandina (loa omanik Alpharma (Belgia) BVBA) (
  1
  ) | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 901/2011, 7. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 902/2011, 7. september 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 903/2011, 7. september 2011, millega kehtestatakse teatava kooritud riisi puhul alates 8. septembrist 2011 kohaldatav impordimaks | 21 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2011, 7. september 2011, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 26. augustist 2011 kuni 2. septembrini 2011 määrusega (EÜ) nr 2305/2003 odrale avatud tariifikvootide raames | 22 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 893/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Bresaola della Valtellina (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 894/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Coppa Piacentina (KPN)]

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 895/2011, 22. august 2011, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pimiento Asado del Bierzo (KGT)]

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 896/2011, 2. september 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 897/2011, 2. september 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 898/2011, 7. september 2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 899/2011, 7. september 2011, millega määratakse Iiri viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2011/2012

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 900/2011, 7. september 2011, milles käsitletakse naatriumlasalotsiid A lubamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade (välja arvatud munalinnud) söödalisandina (loa omanik Alpharma (Belgia) BVBA) (
  1
  )

1

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 901/2011, 7. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 902/2011, 7. september 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 903/2011, 7. september 2011, millega kehtestatakse teatava kooritud riisi puhul alates 8. septembrist 2011 kohaldatav impordimaks

21

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2011, 7. september 2011, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 26. augustist 2011 kuni 2. septembrini 2011 määrusega (EÜ) nr 2305/2003 odrale avatud tariifikvootide raames

22

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 471/09/COL, 25. november 2009, millega seitsmekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumeid | 23 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 471/09/COL, 25. november 2009, millega seitsmekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumeid

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 893/2011,

22. august 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Bresaola della Valtellina” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bresaola della Valtellina” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Bresaola della Valtellina” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muutmine käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse osas kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 321, 26.11.2010, lk 23.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Bresaola della Valtellina (KGT)

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 894/2011,

22. august 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Coppa Piacentina” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Coppa Piacentina” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 1263/96 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Coppa Piacentina” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muutmine käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse osas kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT C 311, 16.11.2010, lk 24.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

ITAALIA

Coppa Piacentina (KPN)

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 895/2011,

22. august 2011,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Pimiento Asado del Bierzo” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 417/2006 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pimiento Asado del Bierzo” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Hispaania taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 417/2006 (3)) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Pimiento Asado del Bierzo” spetsifikaadi üksikasjade muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Cecilia MALMSTRÖM

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  ELT L 72, 11.3.2006, lk 8.

3

(4)  ELT C 321, 26.11.2010, lk 18.

4

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

HISPAANIA

Pimiento Asado del Bierzo (KGT)

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 896/2011,

2. september 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kaupade kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Helkurpaelad, mis kinnitatakse kaitse- ja vormirõivastele kuumaktiveeritava liimiga.
  Toote paksus on 140–155 μm (v.a paberist kaitsekiht) ja toode koosneb järgmistest kihtidest:






  — | 60–70 μm mikroklaaskuulikesi, mis on ühelt poolt kaetud peegeldava metallikihiga ja kinnitatud elastomeeriga, mis kujutab endast butadieen-akrüülnitriilkopolümeeri (selle elastomeerikihi paksus on 15–20 μm), |

Kaupade kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Helkurpaelad, mis kinnitatakse kaitse- ja vormirõivastele kuumaktiveeritava liimiga.

Toote paksus on 140–155 μm (v.a paberist kaitsekiht) ja toode koosneb järgmistest kihtidest:

—

60–70 μm mikroklaaskuulikesi, mis on ühelt poolt kaetud peegeldava metallikihiga ja kinnitatud elastomeeriga, mis kujutab endast butadieen-akrüülnitriilkopolümeeri (selle elastomeerikihi paksus on 15–20 μm),

| — | 80–85 μm kuumaktiveeritavat polüesterliimi ja |
| --- | --- |

—

80–85 μm kuumaktiveeritavat polüesterliimi ja

| — | paberist kaitsekiht, mis tuleb enne kasutamist eemaldada. |
| --- | --- |

—

paberist kaitsekiht, mis tuleb enne kasutamist eemaldada.

Toode on saadaval üksikpaeltena või rullina.

4008 21 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6, grupi 40 märkustega 1–9 ning CN-koodide 4008, 4008 21 ja 4008 21 90 sõnastusega.

Toode koosneb eri komponentide kihtidest ja seda tuleb seetõttu klassifitseerida vastavalt koostismaterjalidele, mis määravad toote põhiomaduse.

Mikroklaaskuulikeste osa on helkpeegelduse puhul oluline, kuid toodet ei või klassifitseerida mikroklaaskuulikestena rubriiki 7018, sest mikroklaaskuulikesi paigal hoidva elastomeeri osa on olulisem.

Kuigi polüesterkiht on kõige paksem kiht, ei või toodet klassifitseerida termoplastse polümeeri lehena rubriiki 3920, sest elastomeer, millesse mikroklaaskuulikesed on kinnitatud, on kõige olulisem koostisosa, tänu millele kuulikesed koos püsivad ja oma helkuriomadused tootele annavad.

Kuna elastomeer määrab toote põhiomaduse, tuleb toode vastavalt klassifitseerimise üldreeglile 3 b klassifitseerida vulkaniseeritud kummist (v.a kõvakummist) tahvli, lehe või ribana rubriiki 4008.

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 897/2011,

2. september 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kaupade kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jaemüügiks 500 ml pudelisse villitud toode, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:







  — | vesi | 45,9 |
| — | fruktoos | 33,3 |
| — | oligofruktoos | 7,6 |
| — | õunamahlakontsentraat | 3,6 |
| — | mustsõstramahlakontsentraat | 2,3 |
| — | taimsed oligopeptiidid | 2,3 |
| — | sidrunhape | 3,6 |
| — | matekontsentraat | 0,7 |
| — | toidupärm | 0,5 |
| — | L-karnitiin | 0,1 |
| — | kaaliumsorbaat | 0,1. |

Kaupade kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Jaemüügiks 500 ml pudelisse villitud toode, mille koostis (massiprotsentides) on järgmine:

—

vesi

45,9

—

fruktoos

33,3

—

oligofruktoos

7,6

—

õunamahlakontsentraat

3,6

—

mustsõstramahlakontsentraat

2,3

—

taimsed oligopeptiidid

2,3

—

sidrunhape

3,6

—

matekontsentraat

0,7

—

toidupärm

0,5

—

L-karnitiin

0,1

—

kaaliumsorbaat

0,1.

Toode on punakaspruun, hägune, kergelt viskoosne vedelik tihedusega 1,1812 g/cm3 ja Brixi arvuga 40.

Pakendi teksti kohaselt on toitainetega rikastatud veel põhinev toode ette nähtud kasutamiseks toidulisandina.

Kasutusjuhend: 50 ml toodet lahjendada 100 ml vee või mahlaga.

2106 90 92

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 92 sõnastusega.

Suhkru ja mõnede muude koostisainete, nt kaaliumsorbaadi ja sidrunhappe sisalduse tõttu on toodet vaja enne tarbimist lahjendada ja seepärast ei saa seda käsitada rubriigi 2202 joogina (vt ka kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, grupp 22, Üldist, teine lõik).

Seepärast tuleb toode klassifitseerida mujal nimetamata toiduvalmistisena rubriiki 2106 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, punkt 7).

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 898/2011,

7. september 2011,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 tomatite suhtes kohaldatavate täiendavate tollimaksude käivituslävede osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 143 punkti b koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) on nähtud ette nimetatud määruse XVIII lisas loetletud toodete impordi järelevalve. Asjaomane järelevalve peab toimuma komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (3) artiklis 308d sätestatud eeskirjade kohaselt.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite suhtes kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (4) artikli 5 lõike 4 kohaldamiseks ning võttes arvesse viimaseid olemasolevaid andmeid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta, tuleks täiendavate tollimaksude käivituslävesid tomatite suhtes kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XVIII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

(4)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

4

---

LISA

„XVIII LISA

TÄIENDAV IMPORDITOLLIMAKS: IV JAOTIS, I PEATÜKK, 2. JAGU

Olenemata kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise eeskirjadest, on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva määruse lisa kohaldamisel määratakse täiendavate tollimaksude kohaldamisala käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate CN-koodide kohaldamisala alusel.

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Rakendusperiood | Käivituslävi (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Tomatid | 1. oktoober – 31. mai | 481 762 |
| 78.0020 | 1. juuni – 30. september | 44 251 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Kurgid | 1. mai – 31. oktoober | 31 289 |
| 78.0075 | 1. november – 30. aprill | 26 583 |
| 78.0085 | 0709 90 80 | Artišokid | 1. november – 30. juuni | 17 258 |
| 78.0100 | 0709 90 70 | Kabatšokid | 1. jaanuar – 31. detsember | 57 955 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Apelsinid | 1. detsember – 31. mai | 368 535 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementiinid | 1. november – veebruari lõpp | 175 110 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid | 1. november – veebruari lõpp | 115 625 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Sidrunid | 1. juuni – 31. detsember | 346 366 |
| 78.0160 | 1. jaanuar – 31. mai | 88 090 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Lauaviinamarjad | 21. juuli – 20. november | 80 588 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Õunad | 1. jaanuar – 31. august | 700 556 |
| 78.0180 | 1. september – 31. detsember | 65 039 |
| 78.0220 | 0808 20 50 | Pirnid | 1. jaanuar – 30. aprill | 229 646 |
| 78.0235 | 1. juuli – 31. detsember | 35 541 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Aprikoosid | 1. juuni – 31. juuli | 5 794 |
| 78.0265 | 0809 20 95 | Kirsid, välja arvatud hapukirsid | 21. mai – 10. august | 30 783 |
| 78.0270 | 0809 30 | Virsikud, sealhulgas nektariinid | 11. juuni – 30. september | 5 613 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Ploomid | 11. juuni – 30. september | 10 293” |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Rakendusperiood

Käivituslävi (tonnides)

78.0015

0702 00 00

Tomatid

1. oktoober – 31. mai

481 762

78.0020

1. juuni – 30. september

44 251

78.0065

0707 00 05

Kurgid

1. mai – 31. oktoober

31 289

78.0075

1. november – 30. aprill

26 583

78.0085

0709 90 80

Artišokid

1. november – 30. juuni

17 258

78.0100

0709 90 70

Kabatšokid

1. jaanuar – 31. detsember

57 955

78.0110

0805 10 20

Apelsinid

1. detsember – 31. mai

368 535

78.0120

0805 20 10

Klementiinid

1. november – veebruari lõpp

175 110

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); vilkingid ja muud tsitrushübriidid

1. november – veebruari lõpp

115 625

78.0155

0805 50 10

Sidrunid

1. juuni – 31. detsember

346 366

78.0160

1. jaanuar – 31. mai

88 090

78.0170

0806 10 10

Lauaviinamarjad

21. juuli – 20. november

80 588

78.0175

0808 10 80

Õunad

1. jaanuar – 31. august

700 556

78.0180

1. september – 31. detsember

65 039

78.0220

0808 20 50

Pirnid

1. jaanuar – 30. aprill

229 646

78.0235

1. juuli – 31. detsember

35 541

78.0250

0809 10 00

Aprikoosid

1. juuni – 31. juuli

5 794

78.0265

0809 20 95

Kirsid, välja arvatud hapukirsid

21. mai – 10. august

30 783

78.0270

0809 30

Virsikud, sealhulgas nektariinid

11. juuni – 30. september

5 613

78.0280

0809 40 05

Ploomid

11. juuni – 30. september

10 293”

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 899/2011,

7. september 2011,

millega määratakse Iiri viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2011/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 10. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1670/2006, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud üldkoguste ja turustatud üldkoguste keskmist omavahelist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et eksporditoetust makstakse teraviljakoguste eest, mis on suunatud kontrolli alla ja destilleeritud ning mis on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga-aastaselt kindlaksmääratava koefitsiendiga. Kõnealune koefitsient väljendab asjaomaste alkohoolsete jookide eksporditud üldkoguste ja turustatud üldkoguste keskmist omavahelist suhet kõnealuste koguste muutuste põhjal, mis on ilmnenud sellise arvu aastate jooksul, mis vastab asjaomase alkohoolse joogi keskmisele laagerdumisajale.

| (2) | Teabe põhjal, mille Iirimaa esitas ajavahemiku 1. jaanuar – 31. detsember 2010 kohta, oli Iiri viski keskmine laagerdumisaeg 2010. aastal viis aastat. |
| --- | --- |

(2)

Teabe põhjal, mille Iirimaa esitas ajavahemiku 1. jaanuar – 31. detsember 2010 kohta, oli Iiri viski keskmine laagerdumisaeg 2010. aastal viis aastat.

| (3) | Seetõttu tuleks kehtestada koefitsiendid ajavahemikuks 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks kehtestada koefitsiendid ajavahemikuks 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012.

| (4) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3 artikliga 10 välistatakse toetuste maksmine eksportimisel Liechtensteini, Islandisse ja Norrasse. Lisaks on Euroopa Liit sõlminud kolmandate riikidega lepingud, millega nähakse ette eksporditoetuste kaotamine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel ja koefitsientide arvutamisel ajavahemikuks 2011/2012 seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 3 artikliga 10 välistatakse toetuste maksmine eksportimisel Liechtensteini, Islandisse ja Norrasse. Lisaks on Euroopa Liit sõlminud kolmandate riikidega lepingud, millega nähakse ette eksporditoetuste kaotamine. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel ja koefitsientide arvutamisel ajavahemikuks 2011/2012 seda arvesse võtta.

| (5) | Komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1116/2010 (millega määratakse Iiri viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2010/2011) (3) ei toimi enam, kuna see põhines 2010/2011. aastal kohaldatavatel koefitsientidel. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1116/2010 (millega määratakse Iiri viskina eksporditavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid ajavahemikuks 2010/2011) (3) ei toimi enam, kuna see põhines 2010/2011. aastal kohaldatavatel koefitsientidel. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikul 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 Iiri viski valmistamiseks kasutatavale teraviljale kohaldatavad koefitsiendid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1670/2006 artiklis 4, on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 33.

2

(3)  ELT L 317, 3.12.2010, lk 1.

3

---

LISA

| Iirimaal kohaldatavad koefitsiendid |
| --- |
| Kohaldamisperiood | Kohaldatav koefitsient |
| Iiri viski valmistamiseks kasutatavale odrale, B-kategooria (1) | Iiri viski valmistamiseks kasutatavale teraviljale, A-kategooria |
| 1. oktoober 2011 kuni 30. september 2012 | 0,173 | 0,147 |

Iirimaal kohaldatavad koefitsiendid

Kohaldamisperiood

Kohaldatav koefitsient

Iiri viski valmistamiseks kasutatavale odrale, B-kategooria (1)

Iiri viski valmistamiseks kasutatavale teraviljale, A-kategooria

1. oktoober 2011 kuni 30. september 2012

0,173

0,147

---

(1)  Sealhulgas linnasteks töödeldud oder.

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 900/2011,

7. september 2011,

milles käsitletakse naatriumlasalotsiid A lubamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade (välja arvatud munalinnud) söödalisandina (loa omanik Alpharma (Belgia) BVBA)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) lubamiseks. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) lubamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade (välja arvatud munalinnud) söödalisandi koostises ja selle aine klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) lubamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade (välja arvatud munalinnud) söödalisandi koostises ja selle aine klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”.

| (4) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1455/2004 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada kõnealust valmistist söödalisandina broilerkanade ja kuni 16-nädalaste munakanade puhul ning komisjoni määrusega (EL) nr 874/2010 (3) kuni 16-nädalaste kalkunite puhul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1455/2004 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada kõnealust valmistist söödalisandina broilerkanade ja kuni 16-nädalaste munakanade puhul ning komisjoni määrusega (EL) nr 874/2010 (3) kuni 16-nädalaste kalkunite puhul.

| (5) | On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust lubada naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) kasutamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade puhul (välja arvatud munalinnud). Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 16. märtsil 2011. aastal vastuvõetud arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see söödalisand on tõhus vahend sihtloomadel esineva koktsidioosi tõrjeks. Toiduohutusamet leidis, et on vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõuete programm, et kontrollida bakterite ja Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori esitatud aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(5)

On esitatud uusi andmeid, mis toetavad taotlust lubada naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) kasutamist faasanite, pärlkanade, vuttide ja nurmkanade puhul (välja arvatud munalinnud). Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 16. märtsil 2011. aastal vastuvõetud arvamuses (4) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei avalda naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ning et see söödalisand on tõhus vahend sihtloomadel esineva koktsidioosi tõrjeks. Toiduohutusamet leidis, et on vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõuete programm, et kontrollida bakterite ja Eimeria spp. resistentsuse väljakujunemist. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori esitatud aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (6) | Naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(6)

Naatriumlasalotsiid A (CASi nr 25999-20-6) hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades selles lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 269, 17.8.2004, lk 14.

2

(3)  ELT L 263, 6.10.2010, lk 1.

3

(4)  The EFSA Journal 2011; 9(4):2116.

4

The EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi registreerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp | Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid |
| 5 1 763 | Alpharma (Belgium) BVBA | Lasalotsiid-naatrium A
  15 g / 100 g
  (Avatec 150 G) | | Söödalisandi koostis: | naatriumlasalotsiid A: 15 g / 100 g |

Söödalisandi registreerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Jääkide piirnormid asjaomases loomses toidus

Toimeaine kogus mg-des täissööda kg kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid

5 1 763

Alpharma (Belgium) BVBA

Lasalotsiid-naatrium A

15 g / 100 g

(Avatec 150 G)

Söödalisandi koostis:

naatriumlasalotsiid A: 15 g / 100 g

| | kaltsiumsulfaatdihüdraat: 80,9 g / 100 g |
| --- | --- |

kaltsiumsulfaatdihüdraat: 80,9 g / 100 g

| | kaltsiumlignosulfonaat: 4 g / 100 g |
| --- | --- |

kaltsiumlignosulfonaat: 4 g / 100 g

| | raud(III)oksiid: 0,1 g / 100 g |
| --- | --- |

raud(III)oksiid: 0,1 g / 100 g

| | Toimeaine

  Naatriumlasalotsiid A,
  C34H53NaO8,
  CASi number: 25999-20-6,
  6-[(3R, 4S, 5S, 7R)-7-[(2S, 3S, 5S)-5-etüül-5-[(2R, 5R, 6S)-5-etüül–5-hüdroksü-6-metüültetrahüdro-2H-püraan-2-üül]-tetrahüdro-3-metüül-2-furüül]-4-hüdroksü-3,5-dimetüül-6-oksononüül]-2-hüdroksü-3-metüülbensoaat naatriumsool, mis on toodetud Streptomyces lasaliensis subsp. Lasaliensis (ATCC 31180) kasutamisega
  Tooteomased lisandid:
  naatriumlasalotsiid B–E: ≤ 10 % |
| --- | --- |

Toimeaine

Naatriumlasalotsiid A,

C34H53NaO8,

CASi number: 25999-20-6,

6-[(3R, 4S, 5S, 7R)-7-[(2S, 3S, 5S)-5-etüül-5-[(2R, 5R, 6S)-5-etüül–5-hüdroksü-6-metüültetrahüdro-2H-püraan-2-üül]-tetrahüdro-3-metüül-2-furüül]-4-hüdroksü-3,5-dimetüül-6-oksononüül]-2-hüdroksü-3-metüülbensoaat naatriumsool, mis on toodetud Streptomyces lasaliensis subsp. Lasaliensis (ATCC 31180) kasutamisega

Tooteomased lisandid:

naatriumlasalotsiid B–E: ≤ 10 %

| | Analüüsimeetodid
   (1)

  Pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia (HPLC), kasutades spektrofluorimeetrilist detektorit (määrus (EÜ) nr 152/2009) (2) |
| --- | --- |

Analüüsimeetodid
   (1)

Pöördfaasiline kõrgefektiivne vedelikkromatograafia (HPLC), kasutades spektrofluorimeetrilist detektorit (määrus (EÜ) nr 152/2009) (2)

Faasanid, pärlkanad, vutid ja nurmkanad (välja arvatud munalinnud)

—

75

125

| 1. | Kasutamine keelatud vähemalt 5 päeva enne tapmist. |
| --- | --- |

1.

Kasutamine keelatud vähemalt 5 päeva enne tapmist.

| 2. | Kasutusjuhendisse tuleb märkida:
  „Ohtlik hobuslastele”
  „Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatavate raviainetega võib olla vastunäidustatud.” |
| --- | --- |

2.

Kasutusjuhendisse tuleb märkida:

„Ohtlik hobuslastele”

„Käesolev sööt sisaldab ionofoori: samaaegne kasutamine koos teatavate raviainetega võib olla vastunäidustatud.”

| 3. | Loaomanik kavandab ja viib ellu bakterite ja Eimeria spp. resistentsust käsitleva turustamisjärgse järelevalveprogrammi. |
| --- | --- |

3.

Loaomanik kavandab ja viib ellu bakterite ja Eimeria spp. resistentsust käsitleva turustamisjärgse järelevalveprogrammi.

| 4. | Söödalisand tuleb lisada segasöötadesse eelsegus. |
| --- | --- |

4.

Söödalisand tuleb lisada segasöötadesse eelsegus.

| 5. | Naatriumlasalotsiid A-d ei tohi segada muude koktsidiostaatikumidega. |
| --- | --- |

5.

Naatriumlasalotsiid A-d ei tohi segada muude koktsidiostaatikumidega.

28. september 2021

Komisjoni määrus (EL) nr 37/2010 (3)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad ühenduse referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

(2)  ELT L 54, 26.2.2009, lk 1.

(3)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 901/2011,

7. september 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. septembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 73,8 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 122,6 |
| ZZ | 67,4 |
| 0805 50 10 | AR | 70,6 |
| CL | 76,8 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 37,4 |
| ZA | 73,4 |
| ZZ | 56,8 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 114,6 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 126,6 |
| 0808 10 80 | CL | 63,1 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 102,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 84,3 |
| ZZ | 82,2 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 118,4 |
| ZA | 72,6 |
| ZZ | 88,5 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

123,3

ZZ

73,8

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

122,6

ZZ

67,4

0805 50 10

AR

70,6

CL

76,8

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

37,4

ZA

73,4

ZZ

56,8

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

114,6

ZA

59,8

ZZ

126,6

0808 10 80

CL

63,1

CN

78,7

NZ

102,6

US

82,4

ZA

84,3

ZZ

82,2

0808 20 50

CN

74,4

TR

118,4

ZA

72,6

ZZ

88,5

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 902/2011,

7. september 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 890/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 890/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. septembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 229, 6.9.2011, lk 14.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 8. septembrist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 47,34 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 47,34 | 0,70 |
| 1701 12 10 (1) | 47,34 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 47,34 | 0,40 |
| 1701 91 00 (2) | 52,94 | 1,59 |
| 1701 99 10 (2) | 52,94 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,94 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

47,34

0,00

1701 11 90 (1)

47,34

0,70

1701 12 10 (1)

47,34

0,00

1701 12 90 (1)

47,34

0,40

1701 91 00 (2)

52,94

1,59

1701 99 10 (2)

52,94

0,00

1701 99 90 (2)

52,94

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 903/2011,

7. september 2011,

millega kehtestatakse teatava kooritud riisi puhul alates 8. septembrist 2011 kohaldatav impordimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 137,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011 välja antud 438 104 tonni kohta. Seega tuleks muuta CN-koodi 1006 20 alla kuuluva riisi, välja arvatud basmati riis, impordimaksu määra. |
| --- | --- |

(1)

Pädevate asutuste edastatud teabe alusel tõdeb komisjon, et CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordilitsentse, välja arvatud basmati riisi impordilitsentsid, on ajavahemikuks 1. septembrist 2010 kuni 31. augustini 2011 välja antud 438 104 tonni kohta. Seega tuleks muuta CN-koodi 1006 20 alla kuuluva riisi, välja arvatud basmati riis, impordimaksu määra.

| (2) | Kehtestatav maks tuleks kasutusele võtta kümne päeva jooksul alates eespool osutatud ajavahemiku lõppemisest. Seetõttu peaks käesolev määrus viivitamatult jõustuma, |
| --- | --- |

(2)

Kehtestatav maks tuleks kasutusele võtta kümne päeva jooksul alates eespool osutatud ajavahemiku lõppemisest. Seetõttu peaks käesolev määrus viivitamatult jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi impordimaks on 42,5 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

---

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 904/2011,

7. september 2011,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 26. augustist 2011 kuni 2. septembrini 2011 määrusega (EÜ) nr 2305/2003 odrale avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2305/2003 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 306 215 tonnile odrale (järjekorranumber 09.4126). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2305/2003 (3) on avatud iga-aastane imporditariifikvoot 306 215 tonnile odrale (järjekorranumber 09.4126).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 alusel ajavahemikul 26. augustist 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 2. septembrini 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 alusel ajavahemikul 26. augustist 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 2. septembrini 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient.

| (3) | Ühtlasi ei tuleks enam jooksvaks kvoodiperioodiks impordilitsentse määruse (EÜ) nr 2305/2003 tähenduses väljastada. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlasi ei tuleks enam jooksvaks kvoodiperioodiks impordilitsentse määruse (EÜ) nr 2305/2003 tähenduses väljastada.

| (4) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(4)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruses (EÜ) nr 2305/2003 osutatud odra impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud ajavahemikul 26. augustist 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) kuni 2. septembrini 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi taotletavatele kogustele, mida eraldatakse 77,115913 protsendilise jaotuskoefitsienti alusel.

2.   Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside, mis on esitatud alates 2. septembrist 2011 kell 13.00 (Brüsseli aja järgi) väljaandmine on käesolevaks kvoodi kehtivusajaks peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 342, 30.12.2003, lk 7.

3

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud aktid

| 8.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 231/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 231/23

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 471/09/COL,

25. november 2009,

millega seitsmekümne neljandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumeid

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, mille järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994 (4),

ARVESTADES, et 11. augustil 2009 avaldas Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „EÜ komisjon”) teatise „Koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid” (5),

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et järelevalveamet on kõnealuses küsimuses EFTA riikidega nõu pidanud 2. oktoobri 2009. aasta kirjaga (toimingud nr 532318, 532294 ja 532322),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse uue peatüki (mis käsitleb koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumeid) lisamise kaudu. Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 25 november 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liege

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1 (edaspidi „riigiabi suunised”). Riigiabi suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  ELT C 188, 11.8.2009, lk 1.

5

---

LISA

KOOLITUSEKS ANTAVA JA ERALDI TEATAMISE KOHUSTUSEGA RIIGIABI ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVUSE ANALÜÜSI KRITEERIUMID
   (1)

1.   Sissejuhatus

| 1. | Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest suurendab nende oskustööliste hulka, keda ettevõtjad saavad kasutada, parandab majanduse konkurentsivõimet ja edendab teadmistepõhist ühiskonda, mis suudab kaasa tuua senisest innovatiivsema arengu. |
| --- | --- |

1.

Tavaliselt mõjub koolitus soodsalt kogu ühiskonnale, sest suurendab nende oskustööliste hulka, keda ettevõtjad saavad kasutada, parandab majanduse konkurentsivõimet ja edendab teadmistepõhist ühiskonda, mis suudab kaasa tuua senisest innovatiivsema arengu.

| 2. | Ettevõtjad võivad siiski pakkuda ühiskonna seisukohast optimaalsest tasemest vähem koolitust juhul, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada ja kui teised ettevõtjad saavad kasu, värvates nende poolt varem koolitatud töötajaid. See kehtib eelkõige koolituse puhul, mis on suunatud ettevõtjate vahel üle kantavate oskuste arendamiseks. Riigiabi võib aidata luua tööandjatele täiendavaid stiimuleid, et nad pakuksid koolitust ühiskonna seisukohast soovitaval tasemel. |
| --- | --- |

2.

Ettevõtjad võivad siiski pakkuda ühiskonna seisukohast optimaalsest tasemest vähem koolitust juhul, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada ja kui teised ettevõtjad saavad kasu, värvates nende poolt varem koolitatud töötajaid. See kehtib eelkõige koolituse puhul, mis on suunatud ettevõtjate vahel üle kantavate oskuste arendamiseks. Riigiabi võib aidata luua tööandjatele täiendavaid stiimuleid, et nad pakuksid koolitust ühiskonna seisukohast soovitaval tasemel.

| 3. | Käesolevas peatükis esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) kohaldab koolitusabi meetmete hindamisel. Käesolevate juhistega soovitakse tagada järelevalveameti motiivide läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguslik järjepidevus. EMP lepingu XV lisa punktis 1j viidatud õigusakti (komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (2) (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (edaspidi „üldine grupierandi määrus”), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) (3) artikli 6 lõike 1 punkti g kohaselt kohaldatakse käesolevaid juhiseid iga koolitusabi üksikmeetme suhtes, mille toetusekvivalent ületab kaks miljonit eurot koolitusprojekti kohta, olenemata sellest, kas abi on antud erakorraliselt või abikava alusel. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas peatükis esitatakse juhised kriteeriumide kohta, mida EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) kohaldab koolitusabi meetmete hindamisel. Käesolevate juhistega soovitakse tagada järelevalveameti motiivide läbipaistvus ning saavutada prognoositavus ja õiguslik järjepidevus. EMP lepingu XV lisa punktis 1j viidatud õigusakti (komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (2) (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (edaspidi „üldine grupierandi määrus”), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) (3) artikli 6 lõike 1 punkti g kohaselt kohaldatakse käesolevaid juhiseid iga koolitusabi üksikmeetme suhtes, mille toetusekvivalent ületab kaks miljonit eurot koolitusprojekti kohta, olenemata sellest, kas abi on antud erakorraliselt või abikava alusel.

| 4. | Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Järelevalveameti hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalne konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. |
| --- | --- |

4.

Käesolevate juhistega kehtestatud kriteeriume ei kohaldata mehhaaniliselt. Järelevalveameti hinnangu põhjalikkus ja teave, mida ta võib nõuda, on proportsionaalne konkurentsi moonutamise riskiga. Analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist.

2.   Abi positiivne mõju

2.1.   Turutõrke olemasolu

| 5. | Oskustöölised aitavad suurendada ettevõtja tootlikkust ja parandada konkurentsivõimet. Ometi võivad tööandjad ja töötajad mitmel põhjusel investeerida koolitusse liiga vähe. Töötajad võivad piirata oma investeeringuid koolitusse, kui nad on riskikartlikud, neil on rahalised raskused või neil on keeruline tulevast tööandjat teavitada omandatud teadmiste tasemest. |
| --- | --- |

5.

Oskustöölised aitavad suurendada ettevõtja tootlikkust ja parandada konkurentsivõimet. Ometi võivad tööandjad ja töötajad mitmel põhjusel investeerida koolitusse liiga vähe. Töötajad võivad piirata oma investeeringuid koolitusse, kui nad on riskikartlikud, neil on rahalised raskused või neil on keeruline tulevast tööandjat teavitada omandatud teadmiste tasemest.

| 6. | Ettevõtjad võivad loobuda oma tööjõu koolitamisest tasemel, mis oleks optimaalne ühiskonna kui terviku seisukohast. Selle põhjuseks on koolituse positiivse välismõjuga seotud turutõrge ja probleemid koolitusest kasusaamisega, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada. Ettevõtjad võivad koolitusse investeerida vähem, kui neile teeb muret asjaolu, et koolitatud töötajad võivad loobuda ettevõtja juures töötamisest enne, kui ettevõtja on oma investeeringu tagasi teeninud. Ettevõtjad ei pruugi tahta oma töötajatele pakkuda piisavat koolitust, välja arvatud juhul, kui koolitus tasub end kiiresti ära või on üsna spetsiifiline, vastates asjaomase ettevõtja vajadustele, või kui lepingutingimuste abil on võimalik ära hoida koolitatud töötaja lahkumist ettevõtja juurest enne koolituskulu amortiseerumist või enne seda, kui koolituskulud on osaliselt või täielikult tagasi makstud. |
| --- | --- |

6.

Ettevõtjad võivad loobuda oma tööjõu koolitamisest tasemel, mis oleks optimaalne ühiskonna kui terviku seisukohast. Selle põhjuseks on koolituse positiivse välismõjuga seotud turutõrge ja probleemid koolitusest kasusaamisega, kui töötajatel on võimalus tööandjat vabalt vahetada. Ettevõtjad võivad koolitusse investeerida vähem, kui neile teeb muret asjaolu, et koolitatud töötajad võivad loobuda ettevõtja juures töötamisest enne, kui ettevõtja on oma investeeringu tagasi teeninud. Ettevõtjad ei pruugi tahta oma töötajatele pakkuda piisavat koolitust, välja arvatud juhul, kui koolitus tasub end kiiresti ära või on üsna spetsiifiline, vastates asjaomase ettevõtja vajadustele, või kui lepingutingimuste abil on võimalik ära hoida koolitatud töötaja lahkumist ettevõtja juurest enne koolituskulu amortiseerumist või enne seda, kui koolituskulud on osaliselt või täielikult tagasi makstud.

| 7. | Liiga vähe võidakse investeerida koolitusse isegi juhul, kui ettevõtja saab kogu oma investeeringu küll tagasi teenida, kuid tema isiklik kasu on ühiskonna kui terviku kasust väiksem. Koolituse selline positiivne välismõju võib tekkida eelkõige juhul, kui koolitusega parandatakse ülekantavaid oskusi ehk siis oskusi, mida saab kasutada ka teiste ettevõtjate juures töötades. Seevastu erikoolitus suurendab tööviljakusest saadavat tulu ainult ühe konkreetse ettevõtja jaoks ja ettevõtjad võivad sellest hõlpsasti kasu saada (4). Seega on erikoolituse positiivne välismõju üldkoolituse omast väiksem. |
| --- | --- |

7.

Liiga vähe võidakse investeerida koolitusse isegi juhul, kui ettevõtja saab kogu oma investeeringu küll tagasi teenida, kuid tema isiklik kasu on ühiskonna kui terviku kasust väiksem. Koolituse selline positiivne välismõju võib tekkida eelkõige juhul, kui koolitusega parandatakse ülekantavaid oskusi ehk siis oskusi, mida saab kasutada ka teiste ettevõtjate juures töötades. Seevastu erikoolitus suurendab tööviljakusest saadavat tulu ainult ühe konkreetse ettevõtja jaoks ja ettevõtjad võivad sellest hõlpsasti kasu saada (4). Seega on erikoolituse positiivne välismõju üldkoolituse omast väiksem.

| 8. | Kui ettevõtjad kannavad ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate (5) koolitamisel suuri kulusid ja sellisest koolitusest saadav kasu ei ole kindel, võivad nad soovida pakkuda sellistele töötajate rühmadele teistest vähem koolitust. Siiski võib eeldada, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate koolitamine avaldab ühiskonnale kui tervikule tavaliselt positiivset välismõju (6). |
| --- | --- |

8.

Kui ettevõtjad kannavad ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajate (5) koolitamisel suuri kulusid ja sellisest koolitusest saadav kasu ei ole kindel, võivad nad soovida pakkuda sellistele töötajate rühmadele teistest vähem koolitust. Siiski võib eeldada, et ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate koolitamine avaldab ühiskonnale kui tervikule tavaliselt positiivset välismõju (6).

| 9. | EFTA riigid peavad tõendama turutõrget, mis õigustab abi andmist. Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  1) | koolituse laad – kas tegemist on erikoolituse või üldkoolitusega üldise grupierandi määruse artikli 38 tähenduses; koolitusprojekt võib sisaldada nii üld- kui ka erikoolituse elemente; üldkoolitusel on suurem positiivne välismõju; |
| --- | --- | --- |

9.

EFTA riigid peavad tõendama turutõrget, mis õigustab abi andmist. Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

1)

koolituse laad – kas tegemist on erikoolituse või üldkoolitusega üldise grupierandi määruse artikli 38 tähenduses; koolitusprojekt võib sisaldada nii üld- kui ka erikoolituse elemente; üldkoolitusel on suurem positiivne välismõju;

| 2) | koolitusel omandatud oskuste ülekantavus; mida ülekantavamad on oskused, seda suurem on positiivse välismõju tõenäosus. Loetakse, et koolitusel omandatakse ülekantavaid oskusi näiteks siis, kui






  a) | koolitust korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtjad või kui erinevate ettevõtjate töötajad võivad sellel osaleda; |
| --- | --- | --- |

2)

koolitusel omandatud oskuste ülekantavus; mida ülekantavamad on oskused, seda suurem on positiivse välismõju tõenäosus. Loetakse, et koolitusel omandatakse ülekantavaid oskusi näiteks siis, kui

a)

koolitust korraldavad ühiselt erinevad sõltumatud ettevõtjad või kui erinevate ettevõtjate töötajad võivad sellel osaleda;

| b) | koolitus on sertifitseeritud, koolitusel osalejad saavad tunnustatud diplomi või koolituse on kinnitanud ametiasutused või muud institutsioonid; |
| --- | --- |

b)

koolitus on sertifitseeritud, koolitusel osalejad saavad tunnustatud diplomi või koolituse on kinnitanud ametiasutused või muud institutsioonid;

| c) | koolitus on suunatud töötajate rühmale, kelle voolavus ettevõtja juures ja asjaomases sektoris on suur; |
| --- | --- |

c)

koolitus on suunatud töötajate rühmale, kelle voolavus ettevõtja juures ja asjaomases sektoris on suur;

| d) | koolitus võib töötajale olla kasulik ka väljaspool praegust ametikohta (tulevasel ametikohal mõne muu ettevõtja juures töötades, ühiskondlikus elus, heaolu seisukohalt jne); |
| --- | --- |

d)

koolitus võib töötajale olla kasulik ka väljaspool praegust ametikohta (tulevasel ametikohal mõne muu ettevõtja juures töötades, ühiskondlikus elus, heaolu seisukohalt jne);

| 3) | koolitusel osalejad: ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate kaasamine võib suurendada koolituse positiivset välismõju. |
| --- | --- |

3)

koolitusel osalejad: ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate kaasamine võib suurendada koolituse positiivset välismõju.

2.2.   Riigiabi kui asjakohane poliitikavahend

| 10. | Riigiabi ei ole ainus EFTA riikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada koolitust. Suuremat osa koolitusest pakutakse haridussüsteemi kaudu (näiteks ülikoolides, koolides ja kutseõppes, mida pakuvad või rahastavad riigi ametiasutused). Töötajad saavad ka ise end koolitada kas oma tööandja abiga või ilma selleta. |
| --- | --- |

10.

Riigiabi ei ole ainus EFTA riikide poliitikavahend, millega on võimalik edendada koolitust. Suuremat osa koolitusest pakutakse haridussüsteemi kaudu (näiteks ülikoolides, koolides ja kutseõppes, mida pakuvad või rahastavad riigi ametiasutused). Töötajad saavad ka ise end koolitada kas oma tööandja abiga või ilma selleta.

| 11. | Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja on teinud kindlaks sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud. |
| --- | --- |

11.

Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja on teinud kindlaks sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud.

2.3.   Abi ergutav mõju ja vajalikkus

| 12. | Koolituseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et ta pakub rohkem ja/või paremat koolitust võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Kui kavandatud koolitustegevuse maht ei suurene või kvaliteet ei parane, ei ole abil ergutavat mõju. |
| --- | --- |

12.

Koolituseks antava riigiabi tulemusena peab abisaaja muutma oma käitumist nii, et ta pakub rohkem ja/või paremat koolitust võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Kui kavandatud koolitustegevuse maht ei suurene või kvaliteet ei parane, ei ole abil ergutavat mõju.

| 13. | Ergutav mõju määratakse kindlaks võrdlusolukorra analüüsi põhjal, milles võrreldakse kavandatava koolituse taset koos abiga ja ilma abita. Enamik tööandjaid peab tööjõu koolitamist vajalikuks, et tagada ettevõtte ladus toimimine. Ei saa eeldada, et koolituseks, eelkõige erikoolituseks, antav riigiabi on alati õigustatud. |
| --- | --- |

13.

Ergutav mõju määratakse kindlaks võrdlusolukorra analüüsi põhjal, milles võrreldakse kavandatava koolituse taset koos abiga ja ilma abita. Enamik tööandjaid peab tööjõu koolitamist vajalikuks, et tagada ettevõtte ladus toimimine. Ei saa eeldada, et koolituseks, eelkõige erikoolituseks, antav riigiabi on alati õigustatud.

| 14. | EFTA riigid peaksid järelevalveametile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne koolitusprojekti käivitamist olema asjaomasele EFTA riigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab EFTA riik tõestama, et riigiabi tulemusel suureneb koolitusprojekti maht või ulatus, paraneb selle kvaliteet või suureneb sihtrühma kuuluvate osalejate arv võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Abi andmise tulemusel koolitusmahu suurenemist saab tõendada näiteks koolitustundide, kursuste või osalejate arvu kasvu abil, konkreetsele ettevõtjale keskendunud koolituse muutumisega üldkoolituseks või ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate osalemise suurenemisega. |
| --- | --- |

14.

EFTA riigid peaksid järelevalveametile tõestama abi ergutava mõju olemasolu ja vajalikkust. Esiteks peab abisaaja enne koolitusprojekti käivitamist olema asjaomasele EFTA riigile esitanud taotluse abi saamiseks. Teiseks peab EFTA riik tõestama, et riigiabi tulemusel suureneb koolitusprojekti maht või ulatus, paraneb selle kvaliteet või suureneb sihtrühma kuuluvate osalejate arv võrreldes olukorraga, kus abi ei anta. Abi andmise tulemusel koolitusmahu suurenemist saab tõendada näiteks koolitustundide, kursuste või osalejate arvu kasvu abil, konkreetsele ettevõtjale keskendunud koolituse muutumisega üldkoolituseks või ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate osalemise suurenemisega.

| 15. | Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  a) | sisedokumendid koolituskulude ja -eelarvete, koolitusel osalejate, koolituse sisu ja ajakava kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita); |
| --- | --- | --- |

15.

Oma analüüsis võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

a)

sisedokumendid koolituskulude ja -eelarvete, koolitusel osalejate, koolituse sisu ja ajakava kohta kahe stsenaariumi korral (koos abiga ja ilma abita);

| b) | tööandja seadusjärgne kohustus pakkuda teatavat liiki koolitust (nt ohutusealast koolitust): sellise kohustuse olemasolu korral järeldab järelevalveamet üldjuhul, et ergutav mõju puudub; |
| --- | --- |

b)

tööandja seadusjärgne kohustus pakkuda teatavat liiki koolitust (nt ohutusealast koolitust): sellise kohustuse olemasolu korral järeldab järelevalveamet üldjuhul, et ergutav mõju puudub;

| c) | esitatud projekti usaldusväärsus, nt viidates varasemate aastate koolituseelarvetele ja võrreldes neid; |
| --- | --- |

c)

esitatud projekti usaldusväärsus, nt viidates varasemate aastate koolituseelarvetele ja võrreldes neid;

| d) | abisaaja koolituskava ja majandustegevuse seos: mida tugevam on seos, seda ebatõenäolisem on ergutav mõju. Näiteks konkreetses sektoris uue tehnoloogia kasutuselevõttu käsitleval koolitusel ei ole tõenäoliselt ergutavat mõju, sest ettevõtjatel ei ole muud võimalust, kui oma tööjõudu koolitada seoses uue kasutuselevõetava tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

d)

abisaaja koolituskava ja majandustegevuse seos: mida tugevam on seos, seda ebatõenäolisem on ergutav mõju. Näiteks konkreetses sektoris uue tehnoloogia kasutuselevõttu käsitleval koolitusel ei ole tõenäoliselt ergutavat mõju, sest ettevõtjatel ei ole muud võimalust, kui oma tööjõudu koolitada seoses uue kasutuselevõetava tehnoloogiaga.

2.4.   Abi proportsionaalsus

| 16. | EFTA riik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.
  Abikõlblikke kulusid tuleb arvutada kooskõlas üldise grupierandi määruse artikliga 39 ja need peavad piirduma selliste koolitustegevuse kuludega, mida ei oleks ilma abi andmiseta korraldatud.
  EFTA riik peab tõendama, et abisumma ei ületa abikõlblike kulude seda osa, mis ei too ettevõtjale kasu (7). Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada üldise grupierandi määruse artiklis 39 sätestatud osatähtsust ja seda kohaldatakse abikõlblike kulude suhtes (8). |
| --- | --- |

16.

EFTA riik peab tõendama, et abi on vajalik ja abisumma piirdub abi eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

Abikõlblikke kulusid tuleb arvutada kooskõlas üldise grupierandi määruse artikliga 39 ja need peavad piirduma selliste koolitustegevuse kuludega, mida ei oleks ilma abi andmiseta korraldatud.

EFTA riik peab tõendama, et abisumma ei ületa abikõlblike kulude seda osa, mis ei too ettevõtjale kasu (7). Abi osatähtsus ei tohi ühelgi juhul ületada üldise grupierandi määruse artiklis 39 sätestatud osatähtsust ja seda kohaldatakse abikõlblike kulude suhtes (8).

3.   Abi negatiivne mõju

| 17. | Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiivne mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik (9). Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada pakutava koolituse mahtu, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellistel juhtudel analüüsib järelevalveamet põhjalikult konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (10). |
| --- | --- |

17.

Kui abi on oma eesmärgi saavutamiseks proportsionaalne, on abi negatiivne mõju tõenäoliselt piiratud ja negatiivse mõju analüüs ei pruugi olla vajalik (9). Teatavatel juhtudel, kui abi on vajalik ja proportsionaalne selleks, et konkreetne ettevõtja saaks suurendada pakutava koolituse mahtu, võib see siiski kaasa tuua abisaaja käitumise muutuse, mis moonutab märkimisväärselt konkurentsi. Sellistel juhtudel analüüsib järelevalveamet põhjalikult konkurentsimoonutusi. Abi andmisest põhjustatud konkurentsimoonutuse ulatus võib sõltuvalt abi sisust ja asjaomaste turgude eripärast olla erinev (10).

| 18. | Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:






  a) | abi valikulisus; |
| --- | --- | --- |

18.

Konkurentsimoonutuse tõenäosust ja ulatust võivad mõjutada järgmised abiga seotud aspektid:

a)

abi valikulisus;

| b) | abi suurus; |
| --- | --- |

b)

abi suurus;

| c) | abi korduvus ja kestus; |
| --- | --- |

c)

abi korduvus ja kestus;

| d) | abi mõju ettevõtja kuludele. |
| --- | --- |

d)

abi mõju ettevõtja kuludele.

| 19. | Näiteks toetatav koolituskava, mille abil üldiselt julgustatakse EFTA riigi ettevõtjaid korraldama senisest rohkem koolitusi, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse ühele ettevõtjale, et võimaldada tal oma koolitusmahtu suurendada. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb (11). Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja koolituskulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa. |
| --- | --- |

19.

Näiteks toetatav koolituskava, mille abil üldiselt julgustatakse EFTA riigi ettevõtjaid korraldama senisest rohkem koolitusi, avaldab turule tõenäoliselt teistsugust mõju kui suuremahuline abi, mida antakse ühele ettevõtjale, et võimaldada tal oma koolitusmahtu suurendada. Viimati kirjeldatud abi moonutab konkurentsi tõenäoliselt rohkem, sest abisaaja konkurentide konkurentsivõime sellega seoses väheneb (11). Konkurentsimoonutus on veelgi ulatuslikum juhul, kui abisaaja koolituskulud moodustavad kogukuludest märkimisväärse osa.

| 20. | Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmist:






  a) | turu struktuuri ning |
| --- | --- | --- |

20.

Selleks et analüüsida turu eripärasid, mis võib anda täpsema ülevaate abi tõenäolisest mõjust, võtab järelevalveamet muu hulgas arvesse järgmist:

a)

turu struktuuri ning

| b) | sektori või majandusharu eripärasid. |
| --- | --- |

b)

sektori või majandusharu eripärasid.

| 21. | Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse, (12) toodete diferentseerituse taseme (13) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (14). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (15) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma. |
| --- | --- |

21.

Turu struktuuri hinnatakse turu koondumise, ettevõtjate suuruse, (12) toodete diferentseerituse taseme (13) ning turule sisenemise ja sealt lahkumise tõkete kaudu. Turuosa ja koondumise määr arvutatakse pärast asjaomase turu määratlemist. Üldiselt kehtib seaduspärasus, et mida vähem on ettevõtjaid, seda suurem on nende turuosa ja seda väiksem on konkurents (14). Kui asjaomane turg on koondunud, seal valitsevad olulised turuletuleku tõkked (15) ja abisaaja on sellel turul peamine tegutseja, siis on tõenäolisem, et abi andmise korral peavad konkurendid oma käitumist muutma.

| 22. | Sektori eripärasid uurides analüüsib järelevalveamet muu hulgas koolitatud tööjõu olulisust ettevõtja jaoks, ületootlikkuse olemasolu, kas majandusharu turud on kasvavad, väljakujunenud või hääbuvad, ning konkurentide koolituse rahastamisstrateegiaid (riigiabi, töötajad, tööandjad). Näiteks koolitusabi andmine hääbuvas majandusharus võib suurendada konkurentsimoonutuse riski, sest see võimaldab ebatõhusatel ettevõtjatel tegevust jätkata. |
| --- | --- |

22.

Sektori eripärasid uurides analüüsib järelevalveamet muu hulgas koolitatud tööjõu olulisust ettevõtja jaoks, ületootlikkuse olemasolu, kas majandusharu turud on kasvavad, väljakujunenud või hääbuvad, ning konkurentide koolituse rahastamisstrateegiaid (riigiabi, töötajad, tööandjad). Näiteks koolitusabi andmine hääbuvas majandusharus võib suurendada konkurentsimoonutuse riski, sest see võimaldab ebatõhusatel ettevõtjatel tegevust jätkata.

| 23. | Koolitusabi võib teatavatel juhtudel põhjustada konkurentsimoonutusi seoses turule sisenemise ja turult lahkumisega, mõjutades kaubavooge ja tõrjudes välja koolitusse tehtavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

23.

Koolitusabi võib teatavatel juhtudel põhjustada konkurentsimoonutusi seoses turule sisenemise ja turult lahkumisega, mõjutades kaubavooge ja tõrjudes välja koolitusse tehtavaid investeeringuid.

Turule sisenemine ja turult lahkumine

| 24. | Konkurentsiturul müüvad ettevõtjad tooteid, mis toovad tulu. Kulusid muutes muudab riigiabi ka kasumlikkust ning mõjutab seega ettevõtja otsust pakkuda teatavat toodet või seda mitte pakkuda. Näiteks riigiabi, mis vähendaks jooksvaid tootmiskulusid, nagu töötajate koolituskulu, muudaks turulesisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaks muidu kehvade kaubanduslike väljavaadetega ettevõtjatele turule siseneda või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu tõhusamaid konkurente. |
| --- | --- |

24.

Konkurentsiturul müüvad ettevõtjad tooteid, mis toovad tulu. Kulusid muutes muudab riigiabi ka kasumlikkust ning mõjutab seega ettevõtja otsust pakkuda teatavat toodet või seda mitte pakkuda. Näiteks riigiabi, mis vähendaks jooksvaid tootmiskulusid, nagu töötajate koolituskulu, muudaks turulesisenemise atraktiivsemaks ja võimaldaks muidu kehvade kaubanduslike väljavaadetega ettevõtjatele turule siseneda või tuua turule uusi tooteid, kahjustades selle kaudu tõhusamaid konkurente.

| 25. | Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtjate otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Koolitusele antav riigiabi võib vähendada kahjumit ja aidata tootel püsida turul kauem, mis võib tähendada, et selle asemel sunnitakse turult lahkuma teiste, tõhusamate ja abi mitte saanud ettevõtjate tooted. |
| --- | --- |

25.

Riigiabi kättesaadavus võib mõjutada ka ettevõtjate otsust lahkuda turult, kus nad on seni tegutsenud. Koolitusele antav riigiabi võib vähendada kahjumit ja aidata tootel püsida turul kauem, mis võib tähendada, et selle asemel sunnitakse turult lahkuma teiste, tõhusamate ja abi mitte saanud ettevõtjate tooted.

Mõju kaubavoogudele

| 26. | Koolitusele antav riigiabi võib kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu teistest soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubandusvoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse. |
| --- | --- |

26.

Koolitusele antav riigiabi võib kaasa tuua olukorra, kus mõned piirkonnad saavad kasu teistest soodsamatest tootmistingimustest. See võib kaasa tuua kaubandusvoogude nihkumise piirkondadesse, kus sellist abi antakse.

Koolitusse tehtavate investeeringute väljatõrjumine

| 27. | Selleks et püsida turul ja maksimeerida kasumit, on ettevõtjatel stiimul investeerida töötajate koolitusse. Summa, mida iga ettevõtja on valmis koolitusse investeerima, sõltub muu hulgas ka konkurentide investeeringute mahust. Riigilt toetust saavad ettevõtjad võivad oma investeeringuid vähendada. Samuti on võimalik, et kui abi ajendab abisaajaid senisest enam investeerima, võivad konkurendid sellele reageerida oma koolituskulu vähendamisega. Kui sama eesmärgi saavutamiseks kulutavad abisaajad või nende konkurendid abi andmise korral vähem kui ilma abita, tõrjub abi andmine nende enda investeeringud töötajate koolitusse välja. |
| --- | --- |

27.

Selleks et püsida turul ja maksimeerida kasumit, on ettevõtjatel stiimul investeerida töötajate koolitusse. Summa, mida iga ettevõtja on valmis koolitusse investeerima, sõltub muu hulgas ka konkurentide investeeringute mahust. Riigilt toetust saavad ettevõtjad võivad oma investeeringuid vähendada. Samuti on võimalik, et kui abi ajendab abisaajaid senisest enam investeerima, võivad konkurendid sellele reageerida oma koolituskulu vähendamisega. Kui sama eesmärgi saavutamiseks kulutavad abisaajad või nende konkurendid abi andmise korral vähem kui ilma abita, tõrjub abi andmine nende enda investeeringud töötajate koolitusse välja.

4.   Tasakaal ja otsus

| 28. | Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga konkreetset juhtumit hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab järelevalveamet neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab järelevalveamet hindamisel kvalitatiivset teavet. |
| --- | --- |

28.

Analüüsi viimases etapis hinnatakse, millises ulatuses kaalub abi positiivne mõju üles abi negatiivse mõju. Iga konkreetset juhtumit hinnatakse eraldi. Selleks et saavutada tasakaalu positiivse ja negatiivse mõju vahel, mõõdab järelevalveamet neid ja hindab nende üldist mõju iga asjaomase turu tootjatele ja tarbijatele. Kui kvantitatiivne teave ei ole kergesti kättesaadav, kasutab järelevalveamet hindamisel kvalitatiivset teavet.

| 29. | Järelevalveamet võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on vajalik, hästi suunatud ja proportsionaalne, selleks et konkreetne ettevõtja saaks suurendada oma koolitustegevust, ning kui ühiskond saab pakutavast lisakoolitusest rohkem kasu kui ettevõtja. |
| --- | --- |

29.

Järelevalveamet võtab tõenäoliselt positiivsema seisukoha ning seega nõustub suuremate konkurentsimoonutustega, kui abi on vajalik, hästi suunatud ja proportsionaalne, selleks et konkreetne ettevõtja saaks suurendada oma koolitustegevust, ning kui ühiskond saab pakutavast lisakoolitusest rohkem kasu kui ettevõtja.

---

(1)  Käesolev peatükk vastab Euroopa Ühenduste Komisjoni teatisele – Koolituseks antava ja eraldi teatamise kohustusega riigiabi ühisturuga kokkusobivuse analüüsi kriteeriumid (2009/C 188/01, ELT C 188, 11.8.2009, lk 1).

(2)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3. Suurettevõtjatele antava alla kahe miljoni euro künnist jääva erakorralise koolitusabi puhul kohaldab järelevalveamet allpool käesolevas peatükis kokkuvõtlikult esitatud põhimõtteid mutatis mutandis.

(3)  EMP Ühiskomitee 7. novembri 2008. aasta otsus nr 120/2008 (ELT L 339, 18.12.2008, lk 111, ja EMP kaasanne nr 79, 18.12.2008), mis jõustus 8. novembril 2008.

(4)  Ettevõtjad võivad ka üldkoolituse välismõjust kasu saada konkreetsete lepingutingimuste abil, millega nõutakse, et koolitatud töötaja peab pärast koolitust jääma ettevõtjasse tööle teatud kindlaks ajavahemikuks.

(5)  Puudega ja ebasoodsas olukorras olevad töötajad on määratletud üldise grupierandi määruse artiklis 2.

(6)  Näiteks noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitamine on nende eeldatavalt või tegelikult väiksema tööviljakuse tõttu ühiskonna jaoks suurema väärtusega kui ettevõtja jaoks.

(7)  See on võrdne koolitusega seonduvate lisakulude selle osaga, mida ettevõtja ei saa katta oma töötajate koolitusel omandatud oskustest saadava otsese kasuga.

(8)  Vt ka senine kohtupraktika, näiteks C 35/2007, koolitusabi ettevõtjale Volvo Cars Gent, komisjoni 23. juuli 2008. aasta otsus 2008/948/EÜ Saksamaa meetmete kohta ettevõtte DHL ja Leipzig/Halle lennujaama kasuks (ELT L 346, 23.12.2008, lk 1) ja komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/612/EÜ seoses riigiabiga C 14/06, mida Belgia kavatseb anda Antwerpenis asuvale General Motors Belgiumile (ELT L 243, 18.9.2007, lk 71).

(9)  Kui tööturg toimiks ideaalselt, võiksid töötajad tänu koolitusel omandatud parematele oskustele alati saada ka suuremat palka ning kanda koolituse positiivset välismõju.

(10)  Abi võib mõjutada mitut turgu, sest selle mõju ei pruugi piirduda turgudega, kus abisaaja on tegev, vaid see võib ulatuda ka teistele, nt tooraineturgudele.

(11)  Siiski tuleb märkida, et ühes EFTA riigis kogu sektorile antav koolitusabi võib moonutada lepinguosalistevahelist kaubandust.

(12)  Ettevõtja suurust saab väljendada nii turuosa kui ka käibe ja/või töötajate arvu kaudu.

(13)  Mida madalam on toodete diferentseerituse tase, seda suurem on abi mõju konkurentide kasumile.

(14)  Oluline on siiski märkida, et mõnel turul toimib konkurents hoolimata asjaolust, et seal tegutsevad üksikud ettevõtjad.

(15)  Tuleb siiski märkida, et mõnikord abi andmine aitab ületada turuletuleku tõkkeid ja võimaldab uutel ettevõtjatel turule siseneda.

---