# Euroopa Liidu L 163/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.163.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 163 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide23. juuni 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.163.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 163

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide23. juuni 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus 2011/361/ÜVJP, 20. detsember 2010, Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta | 1 |
| Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 2 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 602/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 603/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 604/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 605/2011, 20. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursa püük NAFO 3M püügipiirkonnas | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 606/2011, 20. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate püük NAFO 3LN püügipiirkonnas | 16 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 607/2011, 22. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 608/2011, 22. juuni 2011, millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames juunis 2011 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 609/2011, 22. juuni 2011, millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine | 22 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 610/2011, 22. juuni 2011, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 | 23 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/362/Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 17. juuni 2011, ettevõtte Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) ühisettevõtte staatuse pikendamise kohta | 24 |
| | | 2011/363/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 20. juuni 2011, mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 26 |
| | | 2011/364/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. september 2010, riigiabi C 26/09 (ex N 289/09) kohta, mida Läti kavatseb anda AS Parex banka ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6202 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2011/365/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2006/197/EÜ geneetiliselt muundatud maisiliinist 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4159 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2011/366/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuni 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4164 all)

   (
  1
  ) | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus 2011/361/ÜVJP, 20. detsember 2010, Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

2

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 602/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 603/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 604/2011, 20. juuni 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

12

*

Komisjoni määrus (EL) nr 605/2011, 20. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursa püük NAFO 3M püügipiirkonnas

14

*

Komisjoni määrus (EL) nr 606/2011, 20. juuni 2011, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate püük NAFO 3LN püügipiirkonnas

16

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 607/2011, 22. juuni 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 608/2011, 22. juuni 2011, millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames juunis 2011 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 609/2011, 22. juuni 2011, millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

22

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 610/2011, 22. juuni 2011, impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012

23

OTSUSED

2011/362/Euratom

*

Nõukogu otsus, 17. juuni 2011, ettevõtte Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) ühisettevõtte staatuse pikendamise kohta

24

2011/363/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 20. juuni 2011, mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

26

2011/364/EL

*

Komisjoni otsus, 15. september 2010, riigiabi C 26/09 (ex N 289/09) kohta, mida Läti kavatseb anda AS Parex banka ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6202 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6202 all)

1

28

2011/365/EL

*

Komisjoni otsus, 17. juuni 2011, millega muudetakse otsust 2006/197/EÜ geneetiliselt muundatud maisiliinist 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4159 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4159 all)

1

52

2011/366/EL

*

Komisjoni otsus, 17. juuni 2011, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 4164 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4164 all)

1

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/1

---

NÕUKOGU OTSUS 2011/361/ÜVJP,

20. detsember 2010,

Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahelise lepingu (millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,

ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 218 lõikeid 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda kõnealuseid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandate riikide Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda kõnealuseid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (2) | Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”). |
| --- | --- |

(2)

Pärast läbirääkimiste alustamist võimaldava nõukogu otsuse vastuvõtmist 26. aprillil 2010 pidas kõrge esindaja läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vahel sõlmitava lepingu üle, millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides (edaspidi „leping”).

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vaheline leping, millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SCHAUVLIEGE

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Serbia Vabariigi vaheline

LEPING,

millega kehtestatakse raamistik Serbia Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

SERBIA VABARIIK

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas.

| (2) | Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonides. Serbia Vabariik võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja pakkuda oma panust. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Serbia Vabariigi poolt pakutava panuse vastuvõtmise. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonides. Serbia Vabariik võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja pakkuda oma panust. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Serbia Vabariigi poolt pakutava panuse vastuvõtmise.

| (3) | Serbia Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, millega kehtestatakse raamistik sellise võimaliku tulevase osalemise jaoks, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(3)

Serbia Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepingus, millega kehtestatakse raamistik sellise võimaliku tulevase osalemise jaoks, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (4) | Selline leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Serbia Vabariigi võimalust otsustada oma osalus ELi kriisiohjamisoperatsioonides iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(4)

Selline leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Serbia Vabariigi võimalust otsustada oma osalus ELi kriisiohjamisoperatsioonides iga operatsiooni puhul eraldi.

| (5) | Selline leping peaks käsitlema üksnes tulevasi ELi kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke kehtivaid lepinguid, mis reguleerivad Serbia Vabariigi osalemist juba käimasolevas ELi kriisiohjamisoperatsioonis, |
| --- | --- |

(5)

Selline leping peaks käsitlema üksnes tulevasi ELi kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke kehtivaid lepinguid, mis reguleerivad Serbia Vabariigi osalemist juba käimasolevas ELi kriisiohjamisoperatsioonis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1.   Pärast Euroopa Liidu otsust kutsuda Serbia Vabariik osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonis ning kui Serbia Vabariik on otsustanud osaleda, teavitab Serbia Vabariik Euroopa Liitu enda pakutavast panusest.

2.   Euroopa Liit hindab Serbia Vabariigi panust Serbia Vabariigiga konsulteerides.

3.   Euroopa Liit annab niipea kui võimalik Serbia Vabariigile eelnevalt märku tema tõenäolisest panusest operatsiooni ühistesse kuludesse, et abistada Serbia Vabariiki tema pakkumise koostamisel.

4.   Euroopa Liit edastab hindamise tulemuse kirja teel Serbia Vabariigile, et tagada Serbia Vabariigi osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 2

Õiguslik raamistik

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Serbia Vabariik nõukogu otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et EL viib läbi kriisiohjamisoperatsiooni, ning iga muu otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi kriisiohjamisoperatsiooni pikendada.

2.   Serbia Vabariigi panustamine ELi kriisiohjamisoperatsiooni ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

Artikkel 3

Isikkoosseisu ja vägede staatus

1.   ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Serbia Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja/või kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepinguga (kui see on olemas), mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.

2.   Riigist/riikidest, kus ELi kriisiohjamisoperatsioon toimub, väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Serbia Vabariigi vaheliste kokkulepetega.

3.   Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud vägede/missiooni staatuse lepingu kohaldamist, teostab Serbia Vabariik jurisdiktsiooni oma isikkoosseisu liikmete üle, kes osalevad ELi kriisiohjamisoperatsioonis.

4.   Serbia Vabariik vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses Serbia Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta. Serbia Vabariik vastutab oma isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma õigusnormidega.

5.   Serbia Vabariik kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes Serbia Vabariigi osalusega ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva riigi vastu nõuetest loobumise kohta.

6.   Euroopa Liit kohustub tagama, et Euroopa Liidu liikmesriigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel deklaratsiooni selle kohta, et Serbia Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemise korral loobuvad nad Serbia Vabariigi vastu nõuete esitamisest.

Artikkel 4

Salastatud teave

1.   Serbia Vabariik võtab vajalikud meetmed, et tagada ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (1) sätestatud ELi Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, sealhulgas ELi operatsiooni ülema antud juhistele ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni kohta või ELi missiooni juhi antud edasistele juhistele ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohta.

2.   Kui EL ja Serbia Vabariik on sõlminud lepingu salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta, kohaldatakse sellise lepingu sätteid ELi kriisiohjamisoperatsiooni suhtes.

II   JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 5

Eli kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseis

1.   Serbia Vabariik tagab, et tema ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas:

| a) | artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega;

| b) | operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

b)

operatsiooni plaaniga;

| c) | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

c)

rakendusmeetmetega.

2.   Serbia Vabariik teavitab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat õigeaegselt igast muudatusest oma panuses ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

3.   ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Serbia Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkooseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

Artikkel 6

Käsuliin

1.   Serbia Vabariigi lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve silmas pidades.

2.   Kogu isikkoosseis jääb oma siseriiklike asutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud asutused annavad operatiivjuhtimise üle Euroopa Liidule.

4.   Missiooni juht vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni eest ning juhib seda kohapeal.

5.   Missiooni juht juhib ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

6.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt on Serbia Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

7.   ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni isikkoosseisu liikmete distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus.

8.   Serbia Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi väekontingenti. Riiklik kontaktisik annab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ning vastutab väekontingendi igapäevase distsipliini eest.

9.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Serbia Vabariigiga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval panustab Serbia Vabariik jätkuvalt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

Artikkel 7

Finantsaspektid

1.   Serbia Vabariik kannab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud jooksvad kulud, nagu on sätestatud operatsiooni tegevuseelarves. See ei piira artikli 8 kohaldamist.

2.   Surma, vigastuse või riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku vara hävimise või rikkumise põhjustamisel maksab Serbia Vabariik, kui ta vastutus on kindlaks tehtud, hüvitist vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud artikli 3 lõikes 1 osutatud kohaldatava missiooni staatuse lepinguga.

Artikkel 8

Tegevuseelarve rahastamises osalemine

1.   Serbia Vabariik osaleb ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni eelarve rahastamises.

2.   Serbia Vabariigi poolt tegevuseelarvesse eraldatav rahaline panus arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi põhjal, võttes aluseks valemi, mis annab tulemuseks väiksema summa:

| a) | lähtesumma see osa, mis vastab proportsionaalselt Serbia Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide kogurahvatulude summa suhtarvule, või |
| --- | --- |

a)

lähtesumma see osa, mis vastab proportsionaalselt Serbia Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide kogurahvatulude summa suhtarvule, või

| b) | tegevuseelarve lähtesumma see osa, mis vastab proportsionaalselt operatsioonis osaleva Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvule. |
| --- | --- |

b)

tegevuseelarve lähtesumma see osa, mis vastab proportsionaalselt operatsioonis osaleva Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvule.

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Serbia Vabariik Euroopa Liidu liikmesriikide isikkoosseisu liikmetele makstavate päevarahade rahastamises.

4.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul Serbia Vabariigi teatava ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni rahastamises osalemisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et Serbia Vabariigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega, või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et Serbia Vabariigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega, või

| b) | Serbia Vabariigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

Serbia Vabariigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

5.   ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht ja Serbia Vabariigi asjaomased haldusteenistused allkirjastavad Serbia Vabariigi poolt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse eraldatava rahalise panuse maksmist käsitleva lepingu. Nimetatud leping hõlmab muu hulgas järgmisi sätteid:

| a) | asjaomane summa; |
| --- | --- |

a)

asjaomane summa;

| b) | rahalise panuse maksmise kord; |
| --- | --- |

b)

rahalise panuse maksmise kord;

| c) | kontrollimenetlus. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlus.

III   JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE SÕJALISTES OPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 9

ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine

1.   Serbia Vabariik tagab, et tema ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja isikkoosseis täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

| a) | artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

a)

artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega;

| b) | operatsiooni plaaniga; |
| --- | --- |

b)

operatsiooni plaaniga;

| c) | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

c)

rakendusmeetmetega.

2.   Serbia Vabariigi lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni huve silmas pidades.

3.   Serbia Vabariik teatab ELi operatsiooni ülemale õigeaegselt igast muudatusest oma operatsioonis osalemises.

Artikkel 10

Käsuliin

1.   Kõik ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja kogu isikkoosseis jäävad oma siseriiklike asutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud asutused annavad ELi operatsiooni ülemale, kellel on õigus oma volitusi delegeerida, üle operatiiv- ja taktikalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja isikkoosseisu üle.

3.   Serbia Vabariigil on operatsiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

4.   ELi operatsiooni ülem võib igal ajal pärast Serbia Vabariigiga konsulteerimist taotleda Serbia Vabariigi panustamise lõpetamist.

5.   Serbia Vabariik määrab kõrge sõjalise esindaja esindama Serbia kontingenti ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõigis operatsiooniga seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab Serbia kontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 11

Finantsaspektid

1.   Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, kannab Serbia Vabariik kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude alla artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt, samuti nõukogu 18. detsembri 2008. aasta otsuse 2008/975/ÜVJP (millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena)) (2) kohaselt.

2.   Surma, vigastuse või riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku vara hävimise või rikkumise põhjustamisel maksab Serbia Vabariik, kui ta vastutus on kindlaks tehtud, hüvitist vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud artikli 3 lõikes 1 osutatud kohaldatava missiooni staatuse lepinguga.

Artikkel 12

Ühiste kulude rahastamises osalemine

1.   Serbia Vabariik osaleb ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises.

2.   Serbia Vabariigi poolt ühiste kulude katmiseks eraldatav rahaline panus arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi põhjal, võttes aluseks valemi, mis annab tulemuseks väiksema summa:

| a) | ühiste kulude katmiseks eraldatav summa vastab proportsionaalselt Serbia Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni ühiste kulude katmises osalevate riikide kogurahvatulude summa suhtarvule või |
| --- | --- |

a)

ühiste kulude katmiseks eraldatav summa vastab proportsionaalselt Serbia Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni ühiste kulude katmises osalevate riikide kogurahvatulude summa suhtarvule või

| b) | ühiste kulude katmiseks eraldatav summa vastab proportsionaalselt operatsioonis osaleva Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvuga.
  Lõike 2 punktis b osutatud valemi kasutamisel ja juhul, kui Serbia Vabariigi isikkoosseis osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse nimetatud suhtarvu arvutamisel aluseks Serbia Vabariigi isikkoosseisu ja vastava peakorteri isikkoosseisu liikmete koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv Serbia Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja operatsioonis osaleva isikkoosseisu liikmete koguarvu alusel. |
| --- | --- |

b)

ühiste kulude katmiseks eraldatav summa vastab proportsionaalselt operatsioonis osaleva Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvuga.

Lõike 2 punktis b osutatud valemi kasutamisel ja juhul, kui Serbia Vabariigi isikkoosseis osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse nimetatud suhtarvu arvutamisel aluseks Serbia Vabariigi isikkoosseisu ja vastava peakorteri isikkoosseisu liikmete koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv Serbia Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja operatsioonis osaleva isikkoosseisu liikmete koguarvu alusel.

3.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul Serbia Vabariigi teatava ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises osalemisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et Serbia Vabariigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimekusse on märkimisväärne, või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et Serbia Vabariigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimekusse on märkimisväärne, või

| b) | Serbia Vabariigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

Serbia Vabariigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

4.   Otsuses 2008/975/ÜVJP sätestatud halduri ja Serbia Vabariigi pädevate haldusasutuste vahel sõlmitakse leping. Nimetatud leping sisaldab muu hulgas järgmisi sätteid:

| a) | asjaomane summa; |
| --- | --- |

a)

asjaomane summa;

| b) | rahalise panuse maksmise kord; |
| --- | --- |

b)

rahalise panuse maksmise kord;

| c) | kontrollimenetlus. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlus.

IV   JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Rakenduskord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 5 ja artikli 12 lõike 4 kohaldamist, sõlmitakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Serbia Vabariigi asjaomaste asutuste vahel kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja halduskokkulepped.

Artikkel 14

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepinguosalistest jätab käesolevast lepingust tulenevad kohustused täitmata, on teisel lepinguosalisel õigus käesolev leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 15

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 16

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolevat lepingut vaadatakse korrapäraselt läbi.

4.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vahelisel vastastikul kirjalikul kokkuleppel.

5.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks lepinguosalistest teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast sellekohase teate kättesaamist teise lepinguosalise poolt.

Sõlmitud Belgradis, 2011. aasta juunikuu kaheksandal päeval kahes ingliskeelses eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Serbia Vabariigi nimel

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 96.

2

DEKLARATSIOONID

ELi liikmesriikide deklaratsioon:

„ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ELi nõukogu otsust, mis käsitleb Serbia Vabariigi osalusega ELi kriisiohjamisoperatsiooni, loobuvad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, nõuetest Serbia Vabariigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või nendele kuuluvale ja ELi kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Serbia Vabariigi isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Serbia Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Serbia Vabariigist ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes Serbia Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Serbia Vabariigist ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

Serbia Vabariigi deklaratsioon:

„Serbia Vabariik, kes kohaldab ELi kriisiohjamisoperatsiooni käsitlevat ELi nõukogu otsust, loobub võimalusel, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, nõuetest ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja ELi kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamisoperatsiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.” |
| --- | --- |

—

tulenes ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohjamisoperatsiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”

---

MÄÄRUSED

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 602/2011,

20. juuni 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Seibiga poldist, laienevast ankurhülsist ja mutrist koosnev toode, mille kõik osad on valmistatud roostevabast terasest.
  Polt on kuuskantpeaga, 55 mm pikk, üleni keermestatud ja tõmbetugevusega 490 Mpa.
  Ankurhülss on 42 mm pikkune, laienemata olekus on selle välisläbimõõt 10 mm. See ei ole keermestatud.
  Toodet kasutatakse esemete kinnitamiseks kõva pinna, nt betoonseina külge, sisestades puuritud auku kõigepealt mutriga ankurhülsi ning seejärel sisestades ja kinnitades poldi. Kui polt on kinnitatud, kruvitakse mutrit poldi pea poole, mis ankurhülsi laiali lükkab, ja ese kinnitub kindlalt kõva pinna külge. | 7318 19 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 7318 ja 7318 19 00 sõnastusega.
  Toode ei ole kombineeritud toode üldreegli 3 b tähenduses, kuna selle üksikud komponendid moodustavad koos uue omaette toote – laienduspoldi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida komponendi järgi, mis määrab toote põhiomaduse.
  Toodet ei või koos selle juurde kuuluvate mutrite ja seibidega ega ilma nendeta klassifitseerida poldina alamrubriiki 7318 15, sest ankurhülss on muu toode kui mutter või seib.
  Toote omadusi arvestades tuleb see järelikult klassifitseerida muu keermestatud tootena CN-koodi 7318 19 00 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Seibiga poldist, laienevast ankurhülsist ja mutrist koosnev toode, mille kõik osad on valmistatud roostevabast terasest.

Polt on kuuskantpeaga, 55 mm pikk, üleni keermestatud ja tõmbetugevusega 490 Mpa.

Ankurhülss on 42 mm pikkune, laienemata olekus on selle välisläbimõõt 10 mm. See ei ole keermestatud.

Toodet kasutatakse esemete kinnitamiseks kõva pinna, nt betoonseina külge, sisestades puuritud auku kõigepealt mutriga ankurhülsi ning seejärel sisestades ja kinnitades poldi. Kui polt on kinnitatud, kruvitakse mutrit poldi pea poole, mis ankurhülsi laiali lükkab, ja ese kinnitub kindlalt kõva pinna külge.

7318 19 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 7318 ja 7318 19 00 sõnastusega.

Toode ei ole kombineeritud toode üldreegli 3 b tähenduses, kuna selle üksikud komponendid moodustavad koos uue omaette toote – laienduspoldi. Seetõttu ei või seda klassifitseerida komponendi järgi, mis määrab toote põhiomaduse.

Toodet ei või koos selle juurde kuuluvate mutrite ja seibidega ega ilma nendeta klassifitseerida poldina alamrubriiki 7318 15, sest ankurhülss on muu toode kui mutter või seib.

Toote omadusi arvestades tuleb see järelikult klassifitseerida muu keermestatud tootena CN-koodi 7318 19 00 alla.

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 603/2011,

20. juuni 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode, mis on spetsiaalselt konstrueeritud paigaldamiseks mootorsõiduki konkreetse mudeli signalisatsiooniseadmesse.
  Toode kujutab endast kahte ühendatud trükkmoodulikoostu, millest kumbki sisaldab passiivkomponente (kondensaatorid, takistid) ja aktiivkomponente (dioodid, valgusdioodid (LED)), transistore ja integraallülitusi. Üks koost on varustatud liidesega, et ühendada toode mootorsõiduki valgustussüsteemiga.
  Signaali muudavad nähtavaks valgusdioodid.

   (1) Vt foto. | 8512 90 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8512, 8512 90 ja 8512 90 90 sõnastusega.
  Kuna toode koosneb trükkmoodulikoostudest (vt kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriik 8443 99 10 – elektroonilised moodulid), ei vasta see pooljuhtseadmete ja elektrooniliste integraallülituste tingimustele (vt grupi 85 märkus 8). Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriigi 8541 ega 8542 alla.
  Kuna toode ei ole täielik, vaid on spetsiaalselt konstrueeritud kasutamiseks koos muude koostisosadega, nagu lääts, mootorsõiduki signalisatsiooniseadmes, ei või toodet klassifitseerida CN-koodi 8512 20 00 alla.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida mootorsõiduki elektrilise valgustus- või signalisatsiooniseadme osana CN-koodi 8512 90 90 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode, mis on spetsiaalselt konstrueeritud paigaldamiseks mootorsõiduki konkreetse mudeli signalisatsiooniseadmesse.

Toode kujutab endast kahte ühendatud trükkmoodulikoostu, millest kumbki sisaldab passiivkomponente (kondensaatorid, takistid) ja aktiivkomponente (dioodid, valgusdioodid (LED)), transistore ja integraallülitusi. Üks koost on varustatud liidesega, et ühendada toode mootorsõiduki valgustussüsteemiga.

Signaali muudavad nähtavaks valgusdioodid.

(1) Vt foto.

8512 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8512, 8512 90 ja 8512 90 90 sõnastusega.

Kuna toode koosneb trükkmoodulikoostudest (vt kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused, alamrubriik 8443 99 10 – elektroonilised moodulid), ei vasta see pooljuhtseadmete ja elektrooniliste integraallülituste tingimustele (vt grupi 85 märkus 8). Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriigi 8541 ega 8542 alla.

Kuna toode ei ole täielik, vaid on spetsiaalselt konstrueeritud kasutamiseks koos muude koostisosadega, nagu lääts, mootorsõiduki signalisatsiooniseadmes, ei või toodet klassifitseerida CN-koodi 8512 20 00 alla.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida mootorsõiduki elektrilise valgustus- või signalisatsiooniseadme osana CN-koodi 8512 90 90 alla.

Image

---

(1)  Foto on üksnes informatsiooniks.

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 604/2011,

20. juuni 2011,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Silindriline terasmahuti pikkusega umbes 30 cm ja läbimõõduga umbes 3 cm (nn turvapadja täitmisseade).
  Seade koosneb pistmikust, käivitist, pürotehnilist ainet sisaldavast mahutist, gaasisegu sisaldavast mahutist, filtritest ja gaasi pihustusotsakust.
  Gaasisegus on dilämmastikoksiid, argoon ja heelium.
  Kui mootorsõiduki andurisüsteemi elektrisignaal aktiveerib käiviti, käivitub protsess, mille käigus pürotehniline aine süttib, gaasid kuumenevad ning tekib kõrge rõhk. Seejärel gaasid vabanevad pihustusotsaku kaudu ja täidavad turvapadja.
  Seade on ette nähtud mootorsõiduki turvapadjasüsteemi jaoks. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Silindriline terasmahuti pikkusega umbes 30 cm ja läbimõõduga umbes 3 cm (nn turvapadja täitmisseade).

Seade koosneb pistmikust, käivitist, pürotehnilist ainet sisaldavast mahutist, gaasisegu sisaldavast mahutist, filtritest ja gaasi pihustusotsakust.

Gaasisegus on dilämmastikoksiid, argoon ja heelium.

Kui mootorsõiduki andurisüsteemi elektrisignaal aktiveerib käiviti, käivitub protsess, mille käigus pürotehniline aine süttib, gaasid kuumenevad ning tekib kõrge rõhk. Seejärel gaasid vabanevad pihustusotsaku kaudu ja täidavad turvapadja.

Seade on ette nähtud mootorsõiduki turvapadjasüsteemi jaoks.

8708 95 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVII jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8708, 8708 95 ja 8708 95 99 sõnastusega.

Seadme otstarve on täita turvapadi gaasidega ilma pürotehnilise efektita grupi 36 tähenduses. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 3604.

„Generaatorigaasi generaatorid” on tooted, mis toodavad koksist, antratsiidist või muust süsinikku sisaldavast ainest gaaskütust. Gaasi tekitamine pürotehniliste ainete kiire keemilise reaktsiooni (plahvatus) tulemusel ei kuulu rubriigi 8405 rakendusalasse. Seetõttu ei või turvapadja täitmisseadet klassifitseerida rubriiki 8405. (Vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8405, punktid A ja B).

Kuna seade on täispuhumissüsteemiga turvapadja osa (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8708, punkt O), tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8708 95 99 alla.

| 2. | Silindriline terasmahuti pikkusega umbes 21 cm ja läbimõõduga umbes 5 cm (nn turvapadja täitmisseade ).
  Seade koosneb pistmikust, käivitist, pürotehnilist ainet sisaldavast mahutist, paisumiskambrist, filtritest ja gaasi pihustusotsakust.
  Kui mootorsõiduki andurisüsteemi elektrisignaal aktiveerib käiviti, käivitub protsess, mille käigus pürotehniline aine süttib ja paisumiskamber täitub gaasidega, mis tekitavad kõrge rõhu. Seejärel gaasid vabanevad pihustusotsaku kaudu ja täidavad turvapadja.
  Seade on ette nähtud mootorsõiduki turvapadjasüsteemi jaoks. |
| --- | --- |

2.

Silindriline terasmahuti pikkusega umbes 21 cm ja läbimõõduga umbes 5 cm (nn turvapadja täitmisseade ).

Seade koosneb pistmikust, käivitist, pürotehnilist ainet sisaldavast mahutist, paisumiskambrist, filtritest ja gaasi pihustusotsakust.

Kui mootorsõiduki andurisüsteemi elektrisignaal aktiveerib käiviti, käivitub protsess, mille käigus pürotehniline aine süttib ja paisumiskamber täitub gaasidega, mis tekitavad kõrge rõhu. Seejärel gaasid vabanevad pihustusotsaku kaudu ja täidavad turvapadja.

Seade on ette nähtud mootorsõiduki turvapadjasüsteemi jaoks.

8708 95 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVII jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8708, 8708 95 ja 8708 95 99 sõnastusega.

Seadme otstarve on täita turvapadi gaasidega ilma pürotehnilise efektita grupi 36 tähenduses. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 3604.

„Generaatorigaasi generaatorid” on tooted, mis toodavad koksist, antratsiidist või muust süsinikku sisaldavatest ainetest gaaskütust. Gaasi tekitamine pürotehniliste ainete kiire keemilise reaktsiooni (plahvatus) tulemusel ei kuulu rubriigi 8405 rakendusalasse. Seetõttu ei või turvapadja täitmisseadet klassifitseerida rubriiki 8405. (Vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8405, punktid A ja B).

Kuna seade on täispuhumissüsteemiga turvapadja osa (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8708, punkt O), tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8708 95 99 alla.

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 605/2011,

20. juuni 2011,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursa püük NAFO 3M püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 16/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | COD/N3M. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | NAFO 3M |
| Kuupäev | 24.5.2011 |

Nr

16/T&Q

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

COD/N3M.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

NAFO 3M

Kuupäev

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 606/2011,

20. juuni 2011,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel meriahvenate püük NAFO 3LN püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 17/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | RED/N3LN. |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Piirkond | NAFO 3LN |
| Kuupäev | 24.5.2011 |

Nr

17/T&Q

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

RED/N3LN.

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Piirkond

NAFO 3LN

Kuupäev

24.5.2011

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 607/2011,

22. juuni 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 57,8 |
| MK | 54,8 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,9 |
| 0707 00 05 | TR | 95,0 |
| ZZ | 95,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,7 |
| ZZ | 117,7 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| BR | 40,6 |
| TR | 65,0 |
| UY | 65,6 |
| ZA | 85,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0808 10 80 | AR | 123,2 |
| BR | 76,1 |
| CL | 90,5 |
| CN | 95,4 |
| NZ | 142,3 |
| UY | 58,7 |
| ZA | 93,4 |
| ZZ | 97,1 |
| 0809 10 00 | TR | 283,9 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 366,8 |
| XS | 382,4 |
| ZZ | 374,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

57,8

MK

54,8

TR

55,0

ZZ

55,9

0707 00 05

TR

95,0

ZZ

95,0

0709 90 70

TR

117,7

ZZ

117,7

0805 50 10

AR

75,4

BR

40,6

TR

65,0

UY

65,6

ZA

85,9

ZZ

66,5

0808 10 80

AR

123,2

BR

76,1

CL

90,5

CN

95,4

NZ

142,3

UY

58,7

ZA

93,4

ZZ

97,1

0809 10 00

TR

283,9

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

366,8

XS

382,4

ZZ

374,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 608/2011,

22. juuni 2011,

millega määratakse kindlaks, millises mahus võib määruse (EÜ) nr 2535/2001 alusel teatavatele piima ja piimatoodete avatud tariifikvootide raames juunis 2011 esitatud impordilitsentsitaotlusi heaks kiita

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Ajavahemikul 1.–10. juunini 2011 esitatud impordilitsentsitaotlused komisjoni 14. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2535/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses piima ja piimatoodete impordi korra kohaldamise ning tariifikvootide avamisega) (3) I lisas osutatud tariifikvootide raames hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui suures mahus võib impordilitsentse välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2535/2001 I lisa I. A, I. F, I. H, I. I ja I. J osas osutatud tariifikvootide raames ajavahemikul 1.–10. juunini 2011 esitatud impordilitsentsitaotluste alusel väljastatakse impordilitsentse käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsientide alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2011

Komisjoni nimel

presidendi eest põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1,

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 341, 22.12.2001, lk 29.

3

---

LISA

I. A

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4590 | — |
| 09.4599 | — |
| 09.4591 | — |
| 09.4592 | — |
| 09.4593 | — |
| 09.4594 | — |
| 09.4595 | 10,484082 % |
| 09.4596 | 100 % |
| „—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud. |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4590

—

09.4599

—

09.4591

—

09.4592

—

09.4593

—

09.4594

—

09.4595

10,484082 %

09.4596

100 %

„—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

I. F

Šveitsist pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4155 | 48,007681 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4155

48,007681 %

I. H

Norrast pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4179 | 100 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4179

100 %

I. I

Islandilt pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4205 | 100 % |
| 09.4206 | 100 % |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4205

100 %

09.4206

100 %

I. J

Moldova Vabariigist pärit tooted

| Kvoodi number | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- |
| 09.4210 | — |
| „—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud. |

Kvoodi number

Jaotuskoefitsient

09.4210

—

„—”: Komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 609/2011,

22. juuni 2011,

millega tühistatakse suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel väljaantavate impordilitsentside taotluste esitamise peatamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 891/2009, millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid suhkrusektoris ja sätestatakse nende haldamine, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4318 all peatati alates 20. jaanuarist 2011 komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 42/2011 (millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel) (3) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009. |
| --- | --- |

(1)

Impordilitsentside taotluste esitamine järjekorranumbri 09.4318 all peatati alates 20. jaanuarist 2011 komisjoni 19. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 42/2011 (millega peatatakse taotluste esitamine impordilitsentside väljaandmiseks suhkrutoodetele teatavate tariifikvootide alusel) (3) kooskõlas määrusega (EÜ) nr 891/2009.

| (2) | Pärast kasutamata jäänud ja/või osaliselt kasutatud litsentsidest teavitamist muutusid kõnealuse järjekorranumbri all märgitud kogused taas kättesaadavaks. Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada, |
| --- | --- |

(2)

Pärast kasutamata jäänud ja/või osaliselt kasutatud litsentsidest teavitamist muutusid kõnealuse järjekorranumbri all märgitud kogused taas kättesaadavaks. Seepärast tuleks taotluste esitamise peatamine tühistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EL) nr 42/2011 sätestatud impordilitsentside taotluste esitamise peatamine, mida kohaldati alates 20. jaanuarist 2011 seoses impordilitsentside väljaandmisega järjekorranumbri 09.4318 all, on tühistatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 254, 26.9.2009, lk 82.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2011, lk 10.

3

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 610/2011,

22. juuni 2011,

impordilitsentside väljaandmise kohta määrusega (EÜ) nr 431/2008 avatud külmutatud veiseliha tariifikvoodi raames esitatud taotluste alusel ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 431/2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 19. mai 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 431/2008, millega avatakse CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veiseliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete impordi tariifikvoot ning nähakse ette selle haldamine, (3) on avatud tariifikvoot loomalihasektori toodete impordiks.

| (2) | Ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentside taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodile järjekorranumbriga 09.4003 määruse (EÜ) nr 431/2008 kohaselt ajavahemikuks 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentside taotlused rahuldatakse 28,953811 % jaotuskoefitsiendi alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. juunil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 130, 20.5.2008, lk 3.

3

---

OTSUSED

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. juuni 2011,

ettevõtte Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) ühisettevõtte staatuse pikendamise kohta

(2011/362/Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 74/295/Euratom (1) asutas nõukogu ühisettevõtte Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) 25 aastaks alates 1. jaanuarist 1974. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 74/295/Euratom (1) asutas nõukogu ühisettevõtte Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) 25 aastaks alates 1. jaanuarist 1974.

| (2) | HKG eesmärk oli ehitada Saksamaa Liitvabariiki Uentropi (Unna ringkond) ligikaudu 300 MWe võimsusega tuumaelektrijaam, see seadistada ja seda käitada. |
| --- | --- |

(2)

HKG eesmärk oli ehitada Saksamaa Liitvabariiki Uentropi (Unna ringkond) ligikaudu 300 MWe võimsusega tuumaelektrijaam, see seadistada ja seda käitada.

| (3) | Tuumaelektrijaama käitati aastatel 1987–1988 ning see seisati 1. septembril 1989 tehniliste ja majanduslike probleemide tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Tuumaelektrijaama käitati aastatel 1987–1988 ning see seisati 1. septembril 1989 tehniliste ja majanduslike probleemide tõttu.

| (4) | Alates 1. septembrist 1989 on HKG eesmärk olnud rakendada tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise programmi kuni ohutu kaitsekesta sulgemise etapini ja viia seejärel ellu kaitsekesta suletud tuumarajatiste järelevalve programm. |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. septembrist 1989 on HKG eesmärk olnud rakendada tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise programmi kuni ohutu kaitsekesta sulgemise etapini ja viia seejärel ellu kaitsekesta suletud tuumarajatiste järelevalve programm.

| (5) | Oma 16. novembri 1992. aasta otsuses 92/547/Euratom, millega pikendatakse Kernkraftwerk Lingen GmbH ühisettevõtte staatust, (2) tunnistas nõukogu, et ühenduses ei ole teisi samaväärseid programme ja et selliste programmide rakendamine on oluline ning et sellised programmid annaks kasulikke kogemusi tuumatööstuse ja ühenduse tuumaenergeetika edasiseks arendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Oma 16. novembri 1992. aasta otsuses 92/547/Euratom, millega pikendatakse Kernkraftwerk Lingen GmbH ühisettevõtte staatust, (2) tunnistas nõukogu, et ühenduses ei ole teisi samaväärseid programme ja et selliste programmide rakendamine on oluline ning et sellised programmid annaks kasulikke kogemusi tuumatööstuse ja ühenduse tuumaenergeetika edasiseks arendamiseks.

| (6) | Oma eesmärgi saavutamiseks taotles HKG oma ühisettevõtte staatuse pikendamist alates 1. jaanuarist 1999. |
| --- | --- |

(6)

Oma eesmärgi saavutamiseks taotles HKG oma ühisettevõtte staatuse pikendamist alates 1. jaanuarist 1999.

| (7) | Otsusega 2002/355/Euratom (3) pikendas nõukogu HKG ühisettevõtte staatust 31. detsembrini 2009, et HKG saaks viia lõpule tuumarajatise dekomisjoneerimise ja järelevalve programmid, eelkõige kergendades ettevõtte finantskohustusi. |
| --- | --- |

(7)

Otsusega 2002/355/Euratom (3) pikendas nõukogu HKG ühisettevõtte staatust 31. detsembrini 2009, et HKG saaks viia lõpule tuumarajatise dekomisjoneerimise ja järelevalve programmid, eelkõige kergendades ettevõtte finantskohustusi.

| (8) | Staatust pikendati kuni Saksamaa Liitvabariigi, Nordrhein-Westfaleni liidumaa, HKG ja selle liikmete vahel HKG tegevuse rahastamiseks sõlmitud kokkuleppe kehtivuseni. |
| --- | --- |

(8)

Staatust pikendati kuni Saksamaa Liitvabariigi, Nordrhein-Westfaleni liidumaa, HKG ja selle liikmete vahel HKG tegevuse rahastamiseks sõlmitud kokkuleppe kehtivuseni.

| (9) | 26. aprilli 2010. aasta kirjaga palus HKG veelgi pikendada ühisettevõtte staatust 25 aastaks, et saavutada oma eesmärk. |
| --- | --- |

(9)

26. aprilli 2010. aasta kirjaga palus HKG veelgi pikendada ühisettevõtte staatust 25 aastaks, et saavutada oma eesmärk.

| (10) | Ühisettevõtte staatuse pikendamine peaks aitama HKG-l viia lõpule tuumarajatise dekomisjoneerimise ja järelevalve programmid, eelkõige kergendades ettevõtte finantskohustusi. |
| --- | --- |

(10)

Ühisettevõtte staatuse pikendamine peaks aitama HKG-l viia lõpule tuumarajatise dekomisjoneerimise ja järelevalve programmid, eelkõige kergendades ettevõtte finantskohustusi.

| (11) | Saksamaa Liitvabariigi, Nordrhein-Westfaleni liidumaa, HKG ja selle liikmete vahel HKG tegevuse rahastamiseks sõlmitud kokkulepped kehtivad üksnes 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa Liitvabariigi, Nordrhein-Westfaleni liidumaa, HKG ja selle liikmete vahel HKG tegevuse rahastamiseks sõlmitud kokkulepped kehtivad üksnes 31. detsembrini 2017.

| (12) | Seepärast tuleks HKG ühisettevõtte staatust pikendada samaks ajavahemikuks, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks HKG ühisettevõtte staatust pikendada samaks ajavahemikuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Ettevõttele Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) antud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast ühisettevõtte staatust pikendatakse kaheksaks aastaks alates 1. jaanuarist 2010.

2.   HKG eesmärk on rakendada Saksamaa Liitvabariigis Uentropis (Unna ringkond) asuva tuumaelektrijaama dekomisjoneerimise programmi kuni ohutu kaitsekesta sulgemise etapini ja viia seejärel ellu kaitsekesta suletud tuumarajatiste järelevalve programm.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele ja HKG-le.

Luxembourg, 17. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

CZOMBA S.

---

(1)  EÜT L 165, 20.6.1974, lk 7.

1

(2)  EÜT L 352, 2.12.1992, lk 9.

2

(3)  EÜT L 123, 9.5.2002, lk 53.

3

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/26

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

20. juuni 2011,

mille kohaselt lubatakse Rumeenial kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

(2011/363/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjades, mis registreeriti komisjonis 4. novembril 2009, 2. juulil 2010, 26. juulil 2010 ja 20. detsembril 2010, taotles Rumeenia kaheaastaseks perioodiks luba määrata erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 käibemaksukohustuslaseks teatavate teraviljade ja õliseemnete tarnete saaja. Ta kinnitas, et ei taotle kõnealuse loa pikendamist. |
| --- | --- |

(1)

Kirjades, mis registreeriti komisjonis 4. novembril 2009, 2. juulil 2010, 26. juulil 2010 ja 20. detsembril 2010, taotles Rumeenia kaheaastaseks perioodiks luba määrata erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 käibemaksukohustuslaseks teatavate teraviljade ja õliseemnete tarnete saaja. Ta kinnitas, et ei taotle kõnealuse loa pikendamist.

| (2) | Komisjon teavitas 15. märtsi 2011. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 22. märtsi 2011. aasta kirjas Rumeeniale, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 15. märtsi 2011. aasta kirjaga teisi liikmesriike Rumeenia taotlusest. Komisjon teatas 22. märtsi 2011. aasta kirjas Rumeeniale, et tal on olemas kogu vajalik teave taotluse hindamiseks.

| (3) | Rumeenia on avastanud teatavate töötlemata põllumajandustoodete, teraviljade ja õliseemnetega kauplemisel maksudest kõrvalehoidumise juhtumeid. Teatavad ettevõtjad ei tasu pärast oma toodete tarnimist riigikassasse käibemaksu, eriti juhul, kui nad on omandanud kõnealused tooted sisendmaksu maksmata. Nende klientidel on aga kehtiva arve esitamise korral endiselt õigus maksu maha arvata. |
| --- | --- |

(3)

Rumeenia on avastanud teatavate töötlemata põllumajandustoodete, teraviljade ja õliseemnetega kauplemisel maksudest kõrvalehoidumise juhtumeid. Teatavad ettevõtjad ei tasu pärast oma toodete tarnimist riigikassasse käibemaksu, eriti juhul, kui nad on omandanud kõnealused tooted sisendmaksu maksmata. Nende klientidel on aga kehtiva arve esitamise korral endiselt õigus maksu maha arvata.

| (4) | Tarnija asemel tarnete saaja käibemaksukohustuslaseks määramine on ajutine erakorraline meede, mis võimaldab teha kõnealusele pettuseliigile lõpu. Osutatud erimeetme kohaldamine kahe aasta jooksul peaks andma Rumeeniale piisavalt aega, et võtta põllumajandussektoris lõplikud meetmed, mis on kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ ja millega on võimalik kõnealust liiki maksupettusi ära hoida ja nende vastu võidelda. |
| --- | --- |

(4)

Tarnija asemel tarnete saaja käibemaksukohustuslaseks määramine on ajutine erakorraline meede, mis võimaldab teha kõnealusele pettuseliigile lõpu. Osutatud erimeetme kohaldamine kahe aasta jooksul peaks andma Rumeeniale piisavalt aega, et võtta põllumajandussektoris lõplikud meetmed, mis on kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ ja millega on võimalik kõnealust liiki maksupettusi ära hoida ja nende vastu võidelda.

| (5) | Selleks et vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist etappi, kus toorainest valmistatakse tööstustooteid või toiduaineid, või muudele toodetele, peaks Rumeenia võtma samal ajal asjakohased meetmed deklareerimis- ja kontrollivaldkonnas ning teavitama nendest komisjoni. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida maksudest kõrvalehoidumise nihkumist etappi, kus toorainest valmistatakse tööstustooteid või toiduaineid, või muudele toodetele, peaks Rumeenia võtma samal ajal asjakohased meetmed deklareerimis- ja kontrollivaldkonnas ning teavitama nendest komisjoni.

| (6) | Selleks et kõnealust erimeedet kohaldataks üksnes töötlemata põllumajandustoodete suhtes ning selleks et vältida ebaproportsionaalseid halduskulusid või õiguskindlusega seonduvaid ohtusid asjaomastele maksukohustuslastele, tuleks kõnealuse erimeetmega hõlmatud toodete kindlaksmääramiseks kasutada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) sätestatud kombineeritud nomenklatuuri. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et kõnealust erimeedet kohaldataks üksnes töötlemata põllumajandustoodete suhtes ning selleks et vältida ebaproportsionaalseid halduskulusid või õiguskindlusega seonduvaid ohtusid asjaomastele maksukohustuslastele, tuleks kõnealuse erimeetmega hõlmatud toodete kindlaksmääramiseks kasutada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruses (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) sätestatud kombineeritud nomenklatuuri.

| (7) | Kõnealune erimeede on põhjendatud ja vastavuses taotletavate eesmärkidega. Erimeede on piiratud kestusega ja hõlmab üksnes teatavaid täpselt kindlaksmääratud tooteid, mida ei kasutata enamasti töötlemata kujul lõpptarbimiseks ja mille puhul on maksudest kõrvale hoitud, tuues sellega kaasa märkimisväärsed kaod käibemaksutuludes. Võttes arvesse osutatud käibemaksutulude kadude ulatust, tuleks kõnealune meede viivitamata vastu võtta. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealune erimeede on põhjendatud ja vastavuses taotletavate eesmärkidega. Erimeede on piiratud kestusega ja hõlmab üksnes teatavaid täpselt kindlaksmääratud tooteid, mida ei kasutata enamasti töötlemata kujul lõpptarbimiseks ja mille puhul on maksudest kõrvale hoitud, tuues sellega kaasa märkimisväärsed kaod käibemaksutuludes. Võttes arvesse osutatud käibemaksutulude kadude ulatust, tuleks kõnealune meede viivitamata vastu võtta.

| (8) | Nimetatud erimeede ei muuda lõpptarbimisjärgus kogutava Rumeenia käibemaksu kogusummat ja sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(8)

Nimetatud erimeede ei muuda lõpptarbimisjärgus kogutava Rumeenia käibemaksu kogusummat ja sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust saadavatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandiga direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Rumeeniale luba määrata käibemaksukohustuslaseks järgmiste määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuris loetletud toodete tarnete saaja:

| CN-kood | Toote liik |
| --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu |
| 1001 90 10 | Speltanisu seemneks |
| ex 1001 90 91 | Pehme nisu seemneks |
| ex 1001 90 99 | Muu speltanisu ja pehme nisu, v.a seemneks |
| 1002 00 00 | Rukis |
| 1003 00 | Oder |
| 1005 | Maisiterad |
| 1201 00 | Sojauba, purustatud või purustamata |
| 1205 | Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata |
| 1206 00 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata |
| 1212 91 | Suhkrupeet |

CN-kood

Toote liik

1001 10 00

Kõva nisu

1001 90 10

Speltanisu seemneks

ex 1001 90 91

Pehme nisu seemneks

ex 1001 90 99

Muu speltanisu ja pehme nisu, v.a seemneks

1002 00 00

Rukis

1003 00

Oder

1005

Maisiterad

1201 00

Sojauba, purustatud või purustamata

1205

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata

1206 00

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata

1212 91

Suhkrupeet

Artikkel 2

Artikliga 1 ettenähtud luba antakse tingimusel, et Rumeenia kehtestab deklareerimiskohustused ning asjakohased ja tõhusad kontrollimeetmed käibemaksukohustuslastele, kes tarnivad kõnealuse loaga hõlmatud tooteid.

Rumeenia teavitab komisjoni esimeses lõigus osutatud kohustuste kehtestamisest ja meetmete võtmisest.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse 1. juunist 2011 kuni 31. maini 2013.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Luxembourg, 20. juuni 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MATOLCSY Gy.

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

2

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/28

---

KOMISJONI OTSUS,

15. september 2010,

riigiabi C 26/09 (ex N 289/09) kohta, mida Läti kavatseb anda AS Parex banka ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6202 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/364/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 10. novembril 2008 teatas Läti komisjonile AS Parex banka (edaspidi „Parex banka”) finantssüsteemi stabiilsuse toetamise meetmete paketist, mis kiideti heaks 24. novembril 2008 (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”), tuginedes Läti kohustusele esitada kuue kuu jooksul Parex banka ümberkorralduskava. 26. jaanuaril 2009 teavitas Läti komisjoni Parex banka heaks võetud riiklike toetusmeetmete mitmest muudatusest. Need muudatused kiideti heaks 11. veebruaril 2009 (3) (edaspidi „teine päästmisotsus”). 29. märtsil 2009 teatas Läti komisjonile, et rekapitaliseerimismeedet on vaja veelgi muuta. Need muudatused kiideti heaks komisjoni 11. mai 2009. aasta otsusega (4) (edaspidi „kolmas päästmisotsus”). |
| --- | --- |

(1)

10. novembril 2008 teatas Läti komisjonile AS Parex banka (edaspidi „Parex banka”) finantssüsteemi stabiilsuse toetamise meetmete paketist, mis kiideti heaks 24. novembril 2008 (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”), tuginedes Läti kohustusele esitada kuue kuu jooksul Parex banka ümberkorralduskava. 26. jaanuaril 2009 teavitas Läti komisjoni Parex banka heaks võetud riiklike toetusmeetmete mitmest muudatusest. Need muudatused kiideti heaks 11. veebruaril 2009 (3) (edaspidi „teine päästmisotsus”). 29. märtsil 2009 teatas Läti komisjonile, et rekapitaliseerimismeedet on vaja veelgi muuta. Need muudatused kiideti heaks komisjoni 11. mai 2009. aasta otsusega (4) (edaspidi „kolmas päästmisotsus”).

| (2) | 11. mail 2009 esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava. 5. juunil 2009 saadeti Läti ametiasutustele teabenõue. 15. juunil 2009 toimus Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine. Läti vastas kõnealusele teabenõudele osaliselt 7. juuli 2009. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

11. mail 2009 esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava. 5. juunil 2009 saadeti Läti ametiasutustele teabenõue. 15. juunil 2009 toimus Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajate kohtumine. Läti vastas kõnealusele teabenõudele osaliselt 7. juuli 2009. aasta kirjaga.

| (3) | 29. juuli 2009. aasta kirjas teatas komisjon Lätile, et on otsustanud algatada ümberkorraldusabi meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse (5) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). |
| --- | --- |

(3)

29. juuli 2009. aasta kirjas teatas komisjon Lätile, et on otsustanud algatada ümberkorraldusabi meetmete suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse (5) (edaspidi „menetluse algatamise otsus”).

| (4) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. oktoobril 2009 ja huvitatud isikutel paluti esitada kavandatud ümberkorraldusabi meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon siiski 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Valerijs Karginsilt ja Viktors Krasovickiselt, Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt (edaspidi „endised enamusaktsionärid”). Lisaks sellele sai komisjon 22. juuni ja 1. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Läti parlamendi liikmetelt. |
| --- | --- |

(4)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas6. oktoobril 2009 ja huvitatud isikutel paluti esitada kavandatud ümberkorraldusabi meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt ühtegi märkust. Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon siiski 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Valerijs Karginsilt ja Viktors Krasovickiselt, Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt (edaspidi „endised enamusaktsionärid”). Lisaks sellele sai komisjon 22. juuni ja 1. juuli 2010. aasta kuupäevaga kirjad Läti parlamendi liikmetelt.

| (5) | 12. augusti 2009. aasta kirjas palusid Läti ametiasutused, et menetluse algatamise otsuses kehtestatud lisateabe esitamise tähtaega pikendataks 15. oktoobrini 2009. 4. septembril 2009 esitasid nad vastuseks menetluse algatamise otsusele Parex banka muudetud ümberkorralduskava koos lisateabega. 22. septembril 2009 ajakohastati muudetud ümberkorralduskava veelgi ja esitati lisateavet. Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 11. ja 17. septembril 2009. |
| --- | --- |

(5)

12. augusti 2009. aasta kirjas palusid Läti ametiasutused, et menetluse algatamise otsuses kehtestatud lisateabe esitamise tähtaega pikendataks 15. oktoobrini 2009. 4. septembril 2009 esitasid nad vastuseks menetluse algatamise otsusele Parex banka muudetud ümberkorralduskava koos lisateabega. 22. septembril 2009 ajakohastati muudetud ümberkorralduskava veelgi ja esitati lisateavet. Läti ametiasutuste ja komisjoni esindajad kohtusid 11. ja 17. septembril 2009.

| (6) | Peale selle esitas Läti lisateavet ja selgitusi 11. septembril, 6. ja 26. oktoobril ning 9. ja 23. detsembril 2009 ning 19. veebruaril ja 2. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle esitas Läti lisateavet ja selgitusi 11. septembril, 6. ja 26. oktoobril ning 9. ja 23. detsembril 2009 ning 19. veebruaril ja 2. märtsil 2010.

| (7) | 12. ja 26. oktoobril 2009 esitas Läti teavet Parex banka ümberkorraldusstrateegia võimaliku muudatuse kohta.22. märtsil 2010 toimus komisjoni ja Läti ametiasutuste esindajate kohtumine. 31. märtsi 2010. aasta kirjaga esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava uue, 31. märtsi 2010. aasta versiooni, mida täiendati 14. mail ning 9., 12., 17. ja 21. juunil. |
| --- | --- |

(7)

12. ja 26. oktoobril 2009 esitas Läti teavet Parex banka ümberkorraldusstrateegia võimaliku muudatuse kohta.22. märtsil 2010 toimus komisjoni ja Läti ametiasutuste esindajate kohtumine. 31. märtsi 2010. aasta kirjaga esitas Läti Parex banka ümberkorralduskava uue, 31. märtsi 2010. aasta versiooni, mida täiendati 14. mail ning 9., 12., 17. ja 21. juunil.

| (8) | Komisjon palus 10. mail 2010 lisateavet. Läti vastas 7. juuli 2010. aasta kirjaga. Selle kirjaga esitas Läti ka 31. märtsi 2010. aasta ümberkorralduskava ajakohastatud versiooni. Ümberkorralduskava muudeti 18. ja 27. augustil 2010 (edaspidi „lõplik ümberkorralduskava”). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus 10. mail 2010 lisateavet. Läti vastas 7. juuli 2010. aasta kirjaga. Selle kirjaga esitas Läti ka 31. märtsi 2010. aasta ümberkorralduskava ajakohastatud versiooni. Ümberkorralduskava muudeti 18. ja 27. augustil 2010 (edaspidi „lõplik ümberkorralduskava”).

| (9) | Läti esitas 2., 18. ja 27. augusti ning 2. septembri 2010 aasta kirjas täiendavaid selgitusi võetavate kohustuste kohta. 3. septembril 2010 sai komisjon kohustuste lõpliku loetelu. |
| --- | --- |

(9)

Läti esitas 2., 18. ja 27. augusti ning 2. septembri 2010 aasta kirjas täiendavaid selgitusi võetavate kohustuste kohta. 3. septembril 2010 sai komisjon kohustuste lõpliku loetelu.

| (10) | 2. septembril 2010 teavitasid Läti ametiasutused komisjoni, et nad on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles. |
| --- | --- |

(10)

2. septembril 2010 teavitasid Läti ametiasutused komisjoni, et nad on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles.

2.   KIRJELDUS

2.1.   ABISAAJA JA TEMA RASKUSED

| (11) | Parex banka oli Läti suuruselt teine pank, kelle varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2008. aasta seisuga 3,4 miljardit latti (4,9 miljardit eurot). 2007. aasta lõpus, enne kriisi, kuulus pangale suurim osa (18 %) riigi hoiuseturust ja suuruselt kolmas osa (12 %) selle laenuturust (6). Seepärast pidasid Läti ametiasutused teda finantssüsteemile süsteemselt tähtsaks. |
| --- | --- |

(11)

Parex banka oli Läti suuruselt teine pank, kelle varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2008. aasta seisuga 3,4 miljardit latti (4,9 miljardit eurot). 2007. aasta lõpus, enne kriisi, kuulus pangale suurim osa (18 %) riigi hoiuseturust ja suuruselt kolmas osa (12 %) selle laenuturust (6). Seepärast pidasid Läti ametiasutused teda finantssüsteemile süsteemselt tähtsaks.

| (12) | Parex banka pakkus otse ja spetsialiseerunud tütarettevõtjate kaudu laia valikut pangatooteid, sealhulgas laene, maksekaarditeenuseid, liisingut, varahaldust ja väärtpaberivahendust. Lisaks Lätis elluviidavale pangandustegevusele oli Parex bankal pangandusega tegelev tütarettevõtja Leedus ja Šveitsis (AP Anlage & Privatbank AG), filiaalid Eestis, Rootsis ja Saksamaal, Balti riikide ülene varahaldur ja mitu Sõltumatute Riikide Ühenduses (edaspidi „SRÜ”) tegutsevat liisinguettevõtjat. |
| --- | --- |

(12)

Parex banka pakkus otse ja spetsialiseerunud tütarettevõtjate kaudu laia valikut pangatooteid, sealhulgas laene, maksekaarditeenuseid, liisingut, varahaldust ja väärtpaberivahendust. Lisaks Lätis elluviidavale pangandustegevusele oli Parex bankal pangandusega tegelev tütarettevõtja Leedus ja Šveitsis (AP Anlage & Privatbank AG), filiaalid Eestis, Rootsis ja Saksamaal, Balti riikide ülene varahaldur ja mitu Sõltumatute Riikide Ühenduses (edaspidi „SRÜ”) tegutsevat liisinguettevõtjat.

| (13) | Parex banka asutati 1992. aastal ja selle enamusomanikud olid kaks füüsilist isikut, kellele kuulus enne riigi sekkumist 84,83 % panga aktsiakapitalist. Kogetud probleemide tõttu Parex banka osaliselt riigistati kogu endiste enamusaktsionäride osaluse omandamise teel sümboolse 2 lati (ligikaudu 3 euro) suuruse koguhinna eest (7). 2009. aasta aprillis sõlmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (edaspidi „EBRD”) aktsiate ostu-müügilepingu, mille alusel EBRD omandas 25 % Parex banka aktsiakapitalist pluss ühe aktsia (8). |
| --- | --- |

(13)

Parex banka asutati 1992. aastal ja selle enamusomanikud olid kaks füüsilist isikut, kellele kuulus enne riigi sekkumist 84,83 % panga aktsiakapitalist. Kogetud probleemide tõttu Parex banka osaliselt riigistati kogu endiste enamusaktsionäride osaluse omandamise teel sümboolse 2 lati (ligikaudu 3 euro) suuruse koguhinna eest (7). 2009. aasta aprillis sõlmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (edaspidi „EBRD”) aktsiate ostu-müügilepingu, mille alusel EBRD omandas 25 % Parex banka aktsiakapitalist pluss ühe aktsia (8).

| (14) | Kuigi Parex banka oli varem kasumlik institutsioon, mis oli Lätis panganduse valdkonnas tugevalt esindatud, valis panga juhtkond ebasobiva äristrateegia ja tegi välispankade kogenumate tütarettevõtjate tekitatud tiheda konkurentsi tingimustes mõned riskantsed otsused. Eelkõige laiendas Parex banka järjest enam oma tegevust SRÜ turgudel, tuginedes liigselt mitteresidentide suurtele lühiajalistele hoiustele. Finantskriis mõjus tärkava turumajandusega riikidele, sealhulgas SRÜ riikidele, rängalt ja liikusid kuulujutud seoses Parex banka suutlikkusega refinantseerida oma sündikaatlaene, mille tähtaeg oli 2009. aasta veebruaris. Nende sündmuste kokkulangemine tõi kaasa hoiustajate usalduse kaotuse, eriti mitteresidentidest klientide seas, ja raha massilise väljavõtmise pangast. Tipphetkel võeti pangast välja kuni 100 miljonit eurot päevas ja panga osaline riigistamine ei peatanud raha väljavõtmist. Seetõttu vähenesid hoiused 2007. aasta lõpuga võrreldes 36 %, mis põhjustas tõsise likviidsuskriisi. Hoiuste edasise väljavoolu ärahoidmiseks kehtestas Läti reguleeriv asutus, finants- ja kapitaliturgude komisjon, raha väljavõtmise piirangud. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi Parex banka oli varem kasumlik institutsioon, mis oli Lätis panganduse valdkonnas tugevalt esindatud, valis panga juhtkond ebasobiva äristrateegia ja tegi välispankade kogenumate tütarettevõtjate tekitatud tiheda konkurentsi tingimustes mõned riskantsed otsused. Eelkõige laiendas Parex banka järjest enam oma tegevust SRÜ turgudel, tuginedes liigselt mitteresidentide suurtele lühiajalistele hoiustele. Finantskriis mõjus tärkava turumajandusega riikidele, sealhulgas SRÜ riikidele, rängalt ja liikusid kuulujutud seoses Parex banka suutlikkusega refinantseerida oma sündikaatlaene, mille tähtaeg oli 2009. aasta veebruaris. Nende sündmuste kokkulangemine tõi kaasa hoiustajate usalduse kaotuse, eriti mitteresidentidest klientide seas, ja raha massilise väljavõtmise pangast. Tipphetkel võeti pangast välja kuni 100 miljonit eurot päevas ja panga osaline riigistamine ei peatanud raha väljavõtmist. Seetõttu vähenesid hoiused 2007. aasta lõpuga võrreldes 36 %, mis põhjustas tõsise likviidsuskriisi. Hoiuste edasise väljavoolu ärahoidmiseks kehtestas Läti reguleeriv asutus, finants- ja kapitaliturgude komisjon, raha väljavõtmise piirangud.

| (15) | 2008. aastal oli kogukahjum 131 miljonit latti (185 miljonit eurot), võrreldes 2007. aastal saadud 40 miljoni lati (58 miljoni euro) suuruse kasumiga. 2008. aasta lõpul oli omakapitali kogusumma 65 % väiksem kui eelnenud aastal, moodustades 77 miljonit latti, seda peamiselt suurenenud laenukahjumite eraldiste ja väärtpaberiportfelli kahjumi tõttu. Parex banka kapitali adekvaatsuse määr oli vaid 4,1 % ja kontserni tasandil (9) 3,1 %. Seetõttu ei vastanud Parex banka enam ametlikele maksevõimelisuse nõuetele. |
| --- | --- |

(15)

2008. aastal oli kogukahjum 131 miljonit latti (185 miljonit eurot), võrreldes 2007. aastal saadud 40 miljoni lati (58 miljoni euro) suuruse kasumiga. 2008. aasta lõpul oli omakapitali kogusumma 65 % väiksem kui eelnenud aastal, moodustades 77 miljonit latti, seda peamiselt suurenenud laenukahjumite eraldiste ja väärtpaberiportfelli kahjumi tõttu. Parex banka kapitali adekvaatsuse määr oli vaid 4,1 % ja kontserni tasandil (9) 3,1 %. Seetõttu ei vastanud Parex banka enam ametlikele maksevõimelisuse nõuetele.

2.2.   JUBA HEAKSKIIDETUD PÄÄSTEMEETMED

| (16) | Parex banka palus riigilt abi 2008. aasta novembri alguses. Pärast panga riigistamist otsustas Läti rakendada päästemeetmeid, mis Parex banka ajutiselt stabiliseerisid. Üldiselt kiitis Euroopa Komisjon päästmisabina ajutiselt heaks: i) 1,5 miljardi lati suuruse likviidsustoetuse; ii) riigigarantiid olemasolevatele sündikaatlaenudele 775 miljoni euro ulatuses ja sündikaatlaenude refinantseerimiseks antud uutele laenudele 275 miljoni euro ulatuses ning iii) rekapitaliseerimismeetmed, mis võimaldavad Parex bankal saavutada päästmisetapis 11 % suuruse kapitali adekvaatsuse määra (10). |
| --- | --- |

(16)

Parex banka palus riigilt abi 2008. aasta novembri alguses. Pärast panga riigistamist otsustas Läti rakendada päästemeetmeid, mis Parex banka ajutiselt stabiliseerisid. Üldiselt kiitis Euroopa Komisjon päästmisabina ajutiselt heaks: i) 1,5 miljardi lati suuruse likviidsustoetuse; ii) riigigarantiid olemasolevatele sündikaatlaenudele 775 miljoni euro ulatuses ja sündikaatlaenude refinantseerimiseks antud uutele laenudele 275 miljoni euro ulatuses ning iii) rekapitaliseerimismeetmed, mis võimaldavad Parex bankal saavutada päästmisetapis 11 % suuruse kapitali adekvaatsuse määra (10).

2.3.   ÜMBERKORRALDUSKAVAD

2.3.1.   ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (17) | 11. mail 2009 esitas Läti esimeste rekapitaliseerimismeetmete järelmeetmena Parex banka ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”), mille sisu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse jaotises 2.4. |
| --- | --- |

(17)

11. mail 2009 esitas Läti esimeste rekapitaliseerimismeetmete järelmeetmena Parex banka ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”), mille sisu on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuse jaotises 2.4.

| (18) | Kava sisaldas Parex banka tegevuse eelanalüüsi, kavandatud ümberkorraldusabimeetmeid, panga edasist äristrateegiat ja elujõulisuse taastamise meetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Kava sisaldas Parex banka tegevuse eelanalüüsi, kavandatud ümberkorraldusabimeetmeid, panga edasist äristrateegiat ja elujõulisuse taastamise meetmeid.

| (19) | Kava hõlmas ajavahemikku 2009–2013. Parex banka tulevaste põhitegevusaladena nähti ettevõtete pangandust, jaepangandust ja varahaldust (11). Kavaga nähti ette uue strateegia rakendamine, mille kohaselt pidi Parex banka saama Balti riikide juhtivaks pangaks. Kogu väljaspool Balti riike toimuvat tegevust peeti mittepõhitegevuseks. Kavas välistati siiski selle tegevuse müük lühikeses kuni keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(19)

Kava hõlmas ajavahemikku 2009–2013. Parex banka tulevaste põhitegevusaladena nähti ettevõtete pangandust, jaepangandust ja varahaldust (11). Kavaga nähti ette uue strateegia rakendamine, mille kohaselt pidi Parex banka saama Balti riikide juhtivaks pangaks. Kogu väljaspool Balti riike toimuvat tegevust peeti mittepõhitegevuseks. Kavas välistati siiski selle tegevuse müük lühikeses kuni keskpikas perspektiivis.

| (20) | Kavandatud äristrateegia sisaldas soodsaid intressimäärasid ja agressiivset turundusstrateegiat, et toetada Parex banka kasvu ja võita tagasi kaotatud hoiusebaas. Kavas eeldati, et Parex banka jääb riigi likviidsusmeetmetest sõltuma ka pärast ümberkorraldusperioodi. |
| --- | --- |

(20)

Kavandatud äristrateegia sisaldas soodsaid intressimäärasid ja agressiivset turundusstrateegiat, et toetada Parex banka kasvu ja võita tagasi kaotatud hoiusebaas. Kavas eeldati, et Parex banka jääb riigi likviidsusmeetmetest sõltuma ka pärast ümberkorraldusperioodi.

2.3.2.   MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (21) | 4. septembril 2009 esitas Läti muudetud ümberkorralduskava, mida muudeti seejärel 22. septembril 2009. Selle kava eesmärk oli hajutada kahtlused, mida komisjon menetluse algatamise otsuses avaldas. |
| --- | --- |

(21)

4. septembril 2009 esitas Läti muudetud ümberkorralduskava, mida muudeti seejärel 22. septembril 2009. Selle kava eesmärk oli hajutada kahtlused, mida komisjon menetluse algatamise otsuses avaldas.

| (22) | Parex banka muudetud strateegia põhines ka tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides nii ettevõtete panganduse, jaepanganduse kui ka varahalduse valdkonnas. Muudetud kavas prognoositi, et Parex banka suudab kõik riigi likviidsustoetused ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksta. |
| --- | --- |

(22)

Parex banka muudetud strateegia põhines ka tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides nii ettevõtete panganduse, jaepanganduse kui ka varahalduse valdkonnas. Muudetud kavas prognoositi, et Parex banka suudab kõik riigi likviidsustoetused ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksta.

| (23) | Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast sisaldas muudetud kava aga Parex banka bilansimahu vähendamist põhitegevusaladele keskendumise kaudu. Eelkõige nähti sellega ette Parex banka laenutegevuse kärpimine. |
| --- | --- |

(23)

Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast sisaldas muudetud kava aga Parex banka bilansimahu vähendamist põhitegevusaladele keskendumise kaudu. Eelkõige nähti sellega ette Parex banka laenutegevuse kärpimine.

| (24) | Lisaks sellele mainiti kavas mittepõhitegevuste eraldamise võimalust. Kui Läti selle strateegilise muudatuse hiljem kinnitas, tuli koostada ümberkorralduskava uus asjakohane versioon. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks sellele mainiti kavas mittepõhitegevuste eraldamise võimalust. Kui Läti selle strateegilise muudatuse hiljem kinnitas, tuli koostada ümberkorralduskava uus asjakohane versioon.

2.3.3.   LÕPLIK ÜMBERKORRALDUSKAVA

| (25) | Lõpliku ümberkorralduskava kohaselt on peamine strateegiline eesmärk tuua pank tagasi erasektorisse, müües selle strateegilisele investorile, kes vabastab riigi rahastamiskohustusest ja tagab samal ajal panga pikaajalise elujõulisuse. Läti on juba meelitanud investeerima EBRD kui tugeva ja hea mainega välisinvestori, kellel on piisavalt rahalisi vahendeid ja kes on võtnud pikaajalise kohustuse (vt põhjendus 13). |
| --- | --- |

(25)

Lõpliku ümberkorralduskava kohaselt on peamine strateegiline eesmärk tuua pank tagasi erasektorisse, müües selle strateegilisele investorile, kes vabastab riigi rahastamiskohustusest ja tagab samal ajal panga pikaajalise elujõulisuse. Läti on juba meelitanud investeerima EBRD kui tugeva ja hea mainega välisinvestori, kellel on piisavalt rahalisi vahendeid ja kes on võtnud pikaajalise kohustuse (vt põhjendus 13).

| (26) | Lõplik ümberkorralduskava eeldab Parex banka varade jaotust uueks pangaks nimega AS Citadele banka (edaspidi „Citadele banka”), s.o toimivaks pangaks, mis keskendub tavapärasele pangandustegevusele, ja n-ö rämpspangaks (Parex banka), [...] (12). |
| --- | --- |

(26)

Lõplik ümberkorralduskava eeldab Parex banka varade jaotust uueks pangaks nimega AS Citadele banka (edaspidi „Citadele banka”), s.o toimivaks pangaks, mis keskendub tavapärasele pangandustegevusele, ja n-ö rämpspangaks (Parex banka), [...] (12).

| (27) | Pikaajalise elujõulisuse taastamiseks eraldatakse põhipank mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast. Kavandatud ümberkorraldamine põhineb „toimiva osa eraldamise” stsenaariumil, mille järgi luuakse Läti regulatiivse järelevalve all paindliku kapitalibaasiga pank, mis keskendub Balti riikidele. Kogu põhivara ja osa mittepõhivarast (eelkõige SRÜ teenindatavad laenud) kantakse Parex bankast üle uude panka. Ülejäänud mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad (laenud, väärtpaberid ja äravõetud kinnisvara) jäävad Parex bankasse, [...]. |
| --- | --- |

(27)

Pikaajalise elujõulisuse taastamiseks eraldatakse põhipank mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast. Kavandatud ümberkorraldamine põhineb „toimiva osa eraldamise” stsenaariumil, mille järgi luuakse Läti regulatiivse järelevalve all paindliku kapitalibaasiga pank, mis keskendub Balti riikidele. Kogu põhivara ja osa mittepõhivarast (eelkõige SRÜ teenindatavad laenud) kantakse Parex bankast üle uude panka. Ülejäänud mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad (laenud, väärtpaberid ja äravõetud kinnisvara) jäävad Parex bankasse, [...].

| (28) | Tabelis 1 on kujutatud Citadele banka ja Parex banka struktuur pärast varade jagamist.

  Tabel 1


  Aktsionäride struktuur pärast varade jagamist |
| --- | --- |

(28)

Tabelis 1 on kujutatud Citadele banka ja Parex banka struktuur pärast varade jagamist.

Tabel 1

Aktsionäride struktuur pärast varade jagamist

Image

| (29) | Läti on juba astunud esialgseid samme „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi rakendamiseks. Uus pank, Citadele banka, registreeriti 30. juunil 2010 ja enamik varast kanti üle 1. augustil 2010 (13). Põhimõtteliselt peaks Citadele banka ja Parex banka tegevuse täielik eraldamine toimuma 12 kuu jooksul pärast ülekandmist. |
| --- | --- |

(29)

Läti on juba astunud esialgseid samme „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi rakendamiseks. Uus pank, Citadele banka, registreeriti 30. juunil 2010 ja enamik varast kanti üle 1. augustil 2010 (13). Põhimõtteliselt peaks Citadele banka ja Parex banka tegevuse täielik eraldamine toimuma 12 kuu jooksul pärast ülekandmist.

| (30) | Selle tulemusena kantakse Parex bankalt Citadele bankale üle järgmised varad ja kohustused:






  — | Balti riikide teenindatavad laenud ([300–800] miljonit latti); |
| --- | --- | --- |

(30)

Selle tulemusena kantakse Parex bankalt Citadele bankale üle järgmised varad ja kohustused:

—

Balti riikide teenindatavad laenud ([300–800] miljonit latti);

| — | SRÜ teenindatavad laenud ([50–350] miljonit latti); |
| --- | --- |

—

SRÜ teenindatavad laenud ([50–350] miljonit latti);

| — | filiaalid Rootsis ja Saksamaal; |
| --- | --- |

—

filiaalid Rootsis ja Saksamaal;

| — | varahaldusega seotud hoiused. |
| --- | --- |

—

varahaldusega seotud hoiused.

| (31) | Parex bankale jäävad järgmised varad ja kohustused:






  — | Balti riikide viivislaenud ([200–800] miljonit latti) (14); |
| --- | --- | --- |

(31)

Parex bankale jäävad järgmised varad ja kohustused:

—

Balti riikide viivislaenud ([200–800] miljonit latti) (14);

| — | laenud allesjäänud aktsionäridele ([...] miljonit latti); |
| --- | --- |

—

laenud allesjäänud aktsionäridele ([...] miljonit latti);

| — | liisinguga tegelevad tütarettevõtjad SRÜs; |
| --- | --- |

—

liisinguga tegelevad tütarettevõtjad SRÜs;

| — | SRÜ viivislaenud ([50–350] miljonit latti). |
| --- | --- |

—

SRÜ viivislaenud ([50–350] miljonit latti).

| (32) | Tabelis 2 on näidatud, millised varad kantakse üle Citadele bankale ja millised jäävad Parex bankale ning bilansimahu vähendamine kriisieelsele tasemele, nagu on prognoositud lõplikus ümberkorralduskavas, mida on muudetud 27. augustil 2010.

  Tabel 2


  Varade jaotus Citadele banka ja Parex banka vahel











  (tuhandetes lattides) |
| --- | --- |
| | Parex banka – 2008 | Parex banka – 2009 | Parex banka – 31.7.2010 (15) | Citadele banka | Parex banka pärast varade jaotust (16) |
| Varad |
| Sularaha ja hoiused keskpankades | 79 154 | 136 769 | 131 693 | 119 783 | 30 876 |
| Nõuded krediidiasutustele | 228 752 | 189 321 | 227 741 | 245 069 | 5 583 |
| Laenud | 1 744 871 | 1 429 466 | 1 355 831 | 748 457 | 627 471 |
| Väärtpaberid | 941 293 | 405 800 | 356 439 | 224 735 | 130 936 |
| Investeeringud tütarettevõtjatesse | 51 442 | 72 725 | 81 691 | 5 530 | 51 962 |
| Muud varad | 323 797 | 220 097 | 75 584 | 45 604 | 52 747 |
| Varad kokku | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Kohustused ja omakapital |
| Läti Pank | 587 183 | 140 449 | — | — | — |
| Krediidiasutused | 129 584 | 50 865 | 27 295 | 41 571 | 51 703 |
| Sündikaatlaenud | 544 673 | 381 271 | 163 402 | — | 163 402 |
| Riigikassa | 676 398 | 622 048 | 692 454 | 131 000 | 458 454 |
| Klientide hoiused | 1 225 488 | 911 318 | 1 006 202 | 928 686 | 75 314 |
| Eurovõlakirjad | 88 712 | 87 489 | 113 136 | 109 244 | — |
| Allutatud kohustused (allesjäänud aktsionärid) | 52 848 | 52 857 | 52 863 | — | 52 878 |
| Allutatud kohustused (riik) | — | 37 338 | 37 338 | 50 270 | — |
| Allutatud kohustused (EBRD) | — | 12 932 | 12 932 |
| Muud kohustused | 35 556 | 31 458 | 34 754 | 30 280 | 21 522 |
| Kohustused kokku | 3 340 442 | 2 328 025 | 2 140 376 | 1 291 051 | 823 274 |
| Omakapital | 28 867 | 156 476 | 88 602 | 98 127
   (17) | 76 302 |
| Kokku | 3 369 309 | 2 484 501 | 2 228 978 | 1 389 179 | 899 576 |
| Varade jaotuse suhtarv, sealhulgas Leedu tütarettevõtjasse ja ettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG ülekantud investeeringud ning hoiused Saksamaa filiaalis (18) | | | | 64 % | 36 % |
| Parex banka 2008. aasta bilansiga võrreldes | | | | 44 % | |

(32)

Tabelis 2 on näidatud, millised varad kantakse üle Citadele bankale ja millised jäävad Parex bankale ning bilansimahu vähendamine kriisieelsele tasemele, nagu on prognoositud lõplikus ümberkorralduskavas, mida on muudetud 27. augustil 2010.

Tabel 2

Varade jaotus Citadele banka ja Parex banka vahel

(tuhandetes lattides)

Parex banka – 2008

Parex banka – 2009

Parex banka – 31.7.2010 (15)

Citadele banka

Parex banka pärast varade jaotust (16)

Varad

Sularaha ja hoiused keskpankades

79 154

136 769

131 693

119 783

30 876

Nõuded krediidiasutustele

228 752

189 321

227 741

245 069

5 583

Laenud

1 744 871

1 429 466

1 355 831

748 457

627 471

Väärtpaberid

941 293

405 800

356 439

224 735

130 936

Investeeringud tütarettevõtjatesse

51 442

72 725

81 691

5 530

51 962

Muud varad

323 797

220 097

75 584

45 604

52 747

Varad kokku

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Kohustused ja omakapital

Läti Pank

587 183

140 449

—

—

—

Krediidiasutused

129 584

50 865

27 295

41 571

51 703

Sündikaatlaenud

544 673

381 271

163 402

—

163 402

Riigikassa

676 398

622 048

692 454

131 000

458 454

Klientide hoiused

1 225 488

911 318

1 006 202

928 686

75 314

Eurovõlakirjad

88 712

87 489

113 136

109 244

—

Allutatud kohustused (allesjäänud aktsionärid)

52 848

52 857

52 863

—

52 878

Allutatud kohustused (riik)

—

37 338

37 338

50 270

—

Allutatud kohustused (EBRD)

—

12 932

12 932

Muud kohustused

35 556

31 458

34 754

30 280

21 522

Kohustused kokku

3 340 442

2 328 025

2 140 376

1 291 051

823 274

Omakapital

28 867

156 476

88 602

98 127
   (17)

76 302

Kokku

3 369 309

2 484 501

2 228 978

1 389 179

899 576

Varade jaotuse suhtarv, sealhulgas Leedu tütarettevõtjasse ja ettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG ülekantud investeeringud ning hoiused Saksamaa filiaalis (18)

64 %

36 %

Parex banka 2008. aasta bilansiga võrreldes

44 %

| (33) | Citadele banka pikaajalise elujõulisuse tagamise strateegia põhineb tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides, keskendudes Lätis kolmele peamisele tegevusvaldkonnale: ettevõtete pangandus, jaepangandus ja varahaldus (19). Varahaldus jääb Citadele banka põhitegevuseks siiski vaid juhul, kui pank müüakse [...]. Kui müüki ei toimu, müüakse varahaldus eraldi samaks kuupäevaks. |
| --- | --- |

(33)

Citadele banka pikaajalise elujõulisuse tagamise strateegia põhineb tugeva tegevuse arendamisel Balti riikides, keskendudes Lätis kolmele peamisele tegevusvaldkonnale: ettevõtete pangandus, jaepangandus ja varahaldus (19). Varahaldus jääb Citadele banka põhitegevuseks siiski vaid juhul, kui pank müüakse [...]. Kui müüki ei toimu, müüakse varahaldus eraldi samaks kuupäevaks.

| (34) | Citadele banka ei hakka tegelema SRÜ laenudega ja teenindavate SRÜ laenude portfelli käsitatakse seetõttu mittepõhitegevusena. Uusi laene selles tegevusvaldkonnas ei anta ja olemasolev portfell võõrandatakse [...]. |
| --- | --- |

(34)

Citadele banka ei hakka tegelema SRÜ laenudega ja teenindavate SRÜ laenude portfelli käsitatakse seetõttu mittepõhitegevusena. Uusi laene selles tegevusvaldkonnas ei anta ja olemasolev portfell võõrandatakse [...].

| (35) | Parex banka oli Leedus ja Eestis märkimisväärselt tagasihoidlikumalt esindatud kui Lätis. Citadele banka kavatseb ka tulevikus säilitada piiratud osaluse neil turgudel. |
| --- | --- |

(35)

Parex banka oli Leedus ja Eestis märkimisväärselt tagasihoidlikumalt esindatud kui Lätis. Citadele banka kavatseb ka tulevikus säilitada piiratud osaluse neil turgudel.

| (36) | Seoses kahe Citadele bankale ülekantud hoiuseid vastuvõtva filiaaliga Rootsis ja Saksamaal selgitas Läti, et raha massilise väljavõtmise tagajärjel on pank jäänud ilma märkimisväärsest osast Balti riikidest pärit rahast. Pealegi on Lätil oma praeguse makromajandusliku olukorra tõttu raske välisinvestoreid ligi meelitada. Balti riikide residentide hoiuste kogumaht on märkimisväärselt väiksem kui nende laenuportfell, samal ajal kui Parex banka põhikonkurente rahastavad nende emaettevõtjad, mis on asutatud muudes riikides (enamasti Rootsis). Seepärast peab Citadele banka säilitama teatava finantsbaasi välismaal (Rootsis ja Saksamaal). |
| --- | --- |

(36)

Seoses kahe Citadele bankale ülekantud hoiuseid vastuvõtva filiaaliga Rootsis ja Saksamaal selgitas Läti, et raha massilise väljavõtmise tagajärjel on pank jäänud ilma märkimisväärsest osast Balti riikidest pärit rahast. Pealegi on Lätil oma praeguse makromajandusliku olukorra tõttu raske välisinvestoreid ligi meelitada. Balti riikide residentide hoiuste kogumaht on märkimisväärselt väiksem kui nende laenuportfell, samal ajal kui Parex banka põhikonkurente rahastavad nende emaettevõtjad, mis on asutatud muudes riikides (enamasti Rootsis). Seepärast peab Citadele banka säilitama teatava finantsbaasi välismaal (Rootsis ja Saksamaal).

| (37) | Citadele banka kavatseb kõrvaldada probleemid, mis sundisid Parex bankat riigiabi taotlema, ja taastada pikaajalise elujõulisuse järgmiste põhimeetmete abil. |
| --- | --- |

(37)

Citadele banka kavatseb kõrvaldada probleemid, mis sundisid Parex bankat riigiabi taotlema, ja taastada pikaajalise elujõulisuse järgmiste põhimeetmete abil.

| (38) | Juhtimisstiili ja äriühingu üldjuhtimise muutmine: enne riigistamist olid Parex banka otsustusprotsessid tsentraliseeritud, peamistele omanikele allutatud. Citadele banka järgib hiljuti vastu võetud tõhustatud äriühingu üldjuhtimise tava. Ta rakendab juhatuse ja nõukogu kehtestatud menetlusi, mille eesmärk on tagada äriühingu üldjuhtimise parima tava rakendamine. Citadele banka üldjuhtimise põhimõtted on omanikeringi ja juhtimise range lahus hoidmine, aktsionäride õiguste tagamine, avalikustamine ja läbipaistvus, juhatuse kohustused ja struktuur ning eetilise ja vastutustundliku otsuste tegemise edendamine. |
| --- | --- |

(38)

Juhtimisstiili ja äriühingu üldjuhtimise muutmine: enne riigistamist olid Parex banka otsustusprotsessid tsentraliseeritud, peamistele omanikele allutatud. Citadele banka järgib hiljuti vastu võetud tõhustatud äriühingu üldjuhtimise tava. Ta rakendab juhatuse ja nõukogu kehtestatud menetlusi, mille eesmärk on tagada äriühingu üldjuhtimise parima tava rakendamine. Citadele banka üldjuhtimise põhimõtted on omanikeringi ja juhtimise range lahus hoidmine, aktsionäride õiguste tagamine, avalikustamine ja läbipaistvus, juhatuse kohustused ja struktuur ning eetilise ja vastutustundliku otsuste tegemise edendamine.

| (39) | Tõhusam riskijuhtimine: Parex banka juhtkond on panga riskijuhtimise ja -kontrolli nii ettevõtte kui tegevuse tasandil kõikide peamiste riskikategooriate kaupa (turu-, krediidi- ja tegevusriskid) üle vaadanud ning neid tugevdanud. Citadele bankas kujundatakse eelkõige oluliselt ümber krediidiriski kontroll, et asendada varasem Parex banka lähenemisviis, milleks oli tagatisepõhine laenamine koos sellega paratamatult kaasneva ebakindla hindamisega, laenuvõtja võla teenindamise võime rahavoopõhise hindamisega. Riskijuhtimine on Citadele banka juhtimisprotsessi tähtis osa. Citadele banka riskijuhtimist kontrollib sõltumatu üksus. Lisaks sellele osaleb riskijuhtimise üle teostatavas järelevalves Citadele banka nõukogu, kes on määranud ühe oma liikme vastutama riskijuhtimise üle teostatava järelevalve, siseauditi ja nõuetele vastavuse eest. Nõukogu koostab igakuised riskiaruanded, mis käsitlevad ajakohastatud krediidiriske ja panga nõuetele vastavust. |
| --- | --- |

(39)

Tõhusam riskijuhtimine: Parex banka juhtkond on panga riskijuhtimise ja -kontrolli nii ettevõtte kui tegevuse tasandil kõikide peamiste riskikategooriate kaupa (turu-, krediidi- ja tegevusriskid) üle vaadanud ning neid tugevdanud. Citadele bankas kujundatakse eelkõige oluliselt ümber krediidiriski kontroll, et asendada varasem Parex banka lähenemisviis, milleks oli tagatisepõhine laenamine koos sellega paratamatult kaasneva ebakindla hindamisega, laenuvõtja võla teenindamise võime rahavoopõhise hindamisega. Riskijuhtimine on Citadele banka juhtimisprotsessi tähtis osa. Citadele banka riskijuhtimist kontrollib sõltumatu üksus. Lisaks sellele osaleb riskijuhtimise üle teostatavas järelevalves Citadele banka nõukogu, kes on määranud ühe oma liikme vastutama riskijuhtimise üle teostatava järelevalve, siseauditi ja nõuetele vastavuse eest. Nõukogu koostab igakuised riskiaruanded, mis käsitlevad ajakohastatud krediidiriske ja panga nõuetele vastavust.

| (40) | Väiksem bilansimaht, mis keskendub põhitegevusvaldkondadele: Citadele banka põhitegevus toimub Balti riikides ja juhtkond keskendub Citadele banka tulususe taastamisele selles piirkonnas. Mittepõhitegevuseks olev SRÜ teenindavate laenude portfell kantakse üle Citadele bankale, kuid müüakse [...]. Uuesti põhitegevusele keskendumine ja aktiivse bilansimahu oluline vähendamine tagab Citadele banka tulususe jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

(40)

Väiksem bilansimaht, mis keskendub põhitegevusvaldkondadele: Citadele banka põhitegevus toimub Balti riikides ja juhtkond keskendub Citadele banka tulususe taastamisele selles piirkonnas. Mittepõhitegevuseks olev SRÜ teenindavate laenude portfell kantakse üle Citadele bankale, kuid müüakse [...]. Uuesti põhitegevusele keskendumine ja aktiivse bilansimahu oluline vähendamine tagab Citadele banka tulususe jätkusuutlikkuse.

| (41) | Likviidsuspositsiooni stabiliseerimine: Citadele banka strateegia on töötada välja jätkusuutlik madala riskiga rahastamismudel, vähendades sõltuvust pankadevahelistest laenudest, pikendades laenutähtaegu ja mitmekesistades rahastamisallikaid klientide pikaajaliste hoiuste osatähtsuse suurendamisega Citadele banka finantsbaasis. Citadele banka hoiustele ei kohaldata Läti seadusandja kehtestatud väljavõtmispiiranguid. |
| --- | --- |

(41)

Likviidsuspositsiooni stabiliseerimine: Citadele banka strateegia on töötada välja jätkusuutlik madala riskiga rahastamismudel, vähendades sõltuvust pankadevahelistest laenudest, pikendades laenutähtaegu ja mitmekesistades rahastamisallikaid klientide pikaajaliste hoiuste osatähtsuse suurendamisega Citadele banka finantsbaasis. Citadele banka hoiustele ei kohaldata Läti seadusandja kehtestatud väljavõtmispiiranguid.

| (42) | Põhitegevusvaldkonna tulususe taastamine 2011. aastaks: Citadele banka kavatseb vähendada haldus- ja personalikulusid ning muid halduskulusid. Parex banka halduskulusid on 2009. aastal juba kärbitud 39 % ehk 32 miljoni lati võrra. Citadele banka kulude-tulude suhe peaks veelgi kahanema ja ulatuma 2014. aastal [35–55] %-ni. Kahanemine saavutatakse [...] personalikulude kärpimise ja Citadele banka eri protsesside läbivaatamise teel. Tegevuskulude vähendamiseks ja finantsstabiilsuse saavutamiseks jätkab Citadele banka juba Parex banka poolt algatatud samme kulustruktuuri taastamiseks filiaalide võrgustiku optimeerimisega, [...] ja muude kulusid kokkuhoidvate meetmetega. Kulude kärpimist täiendatakse mitmesuguste tulusid suurendavate algatustega ja keskendumisega varade kvaliteedijuhtimisele, et suurendada omakapitali tasuvust. |
| --- | --- |

(42)

Põhitegevusvaldkonna tulususe taastamine 2011. aastaks: Citadele banka kavatseb vähendada haldus- ja personalikulusid ning muid halduskulusid. Parex banka halduskulusid on 2009. aastal juba kärbitud 39 % ehk 32 miljoni lati võrra. Citadele banka kulude-tulude suhe peaks veelgi kahanema ja ulatuma 2014. aastal [35–55] %-ni. Kahanemine saavutatakse [...] personalikulude kärpimise ja Citadele banka eri protsesside läbivaatamise teel. Tegevuskulude vähendamiseks ja finantsstabiilsuse saavutamiseks jätkab Citadele banka juba Parex banka poolt algatatud samme kulustruktuuri taastamiseks filiaalide võrgustiku optimeerimisega, [...] ja muude kulusid kokkuhoidvate meetmetega. Kulude kärpimist täiendatakse mitmesuguste tulusid suurendavate algatustega ja keskendumisega varade kvaliteedijuhtimisele, et suurendada omakapitali tasuvust.

| (43) | Lõplikus ümberkorralduskavas esitatud prognooside kohaselt peaks Citadele banka põhistsenaariumi korral hakkama uuesti kasumit teenima juba 2011. aastal ja tema tegevustulemused peaksid kuni 2015. aastani pidevalt paranema. 2014. aastal peaks Citadele banka omakapitali tasuvus olema [18–28] %. Lisaks sellele on tabelis 3 esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal. Panga juhtkonna võetud ümberkorraldusmeetmete mõju on näha 2014. aasta olulistes suhtarvudes – [35–55] % suuruses kulude-tulude suhtes ja [18–28] % suuruses omakapitali tasuvuses. Luuakse tugevam kapitalistruktuur ning 2015. aastal on omakapitali ja koguvara suhe [8–14] %.

  Tabel 3


  Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal põhistsenaariumi korral | aug–dets 2010 (progn) | 2011 (progn) | 2012 (progn) | 2013 (progn) | 2014 (progn) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulude analüüs |
| Tegevuskulud/kogutulu | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [35–55] % |
| Vara väärtuse langus/laenude netosumma | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [1–3] % |
| Tulusus |
| Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides | [kahjum] | [kasum] | [kasum] | [kasum] | [kasum] |
| Omakapitali tasuvus | [—] % | [...] % | [...] % | [...] % | [18–28] % |
| Bilanss |
| Varad kokku (miljonites lattides) | [...] | [...] | [...] | [...] | [1 400-1 650] |
| Hoiused/koguvara | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Laenud/klientide hoiused | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [50–80] % |
| Omakapital/koguvara | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [9–13] % |
| Kapitali adekvaatsuse määr | [10–14] % | [11–15] % | [12–16] % | [14–19] % | [16–20] % |

(43)

Lõplikus ümberkorralduskavas esitatud prognooside kohaselt peaks Citadele banka põhistsenaariumi korral hakkama uuesti kasumit teenima juba 2011. aastal ja tema tegevustulemused peaksid kuni 2015. aastani pidevalt paranema. 2014. aastal peaks Citadele banka omakapitali tasuvus olema [18–28] %. Lisaks sellele on tabelis 3 esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal. Panga juhtkonna võetud ümberkorraldusmeetmete mõju on näha 2014. aasta olulistes suhtarvudes – [35–55] % suuruses kulude-tulude suhtes ja [18–28] % suuruses omakapitali tasuvuses. Luuakse tugevam kapitalistruktuur ning 2015. aastal on omakapitali ja koguvara suhe [8–14] %.

Tabel 3

Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal põhistsenaariumi korral

aug–dets 2010 (progn)

2011 (progn)

2012 (progn)

2013 (progn)

2014 (progn)

Kulude analüüs

Tegevuskulud/kogutulu

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[35–55] %

Vara väärtuse langus/laenude netosumma

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[1–3] %

Tulusus

Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides

[kahjum]

[kasum]

[kasum]

[kasum]

[kasum]

Omakapitali tasuvus

[—] %

[...] %

[...] %

[...] %

[18–28] %

Bilanss

Varad kokku (miljonites lattides)

[...]

[...]

[...]

[...]

[1 400-1 650]

Hoiused/koguvara

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

Laenud/klientide hoiused

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[50–80] %

Omakapital/koguvara

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[9–13] %

Kapitali adekvaatsuse määr

[10–14] %

[11–15] %

[12–16] %

[14–19] %

[16–20] %

| (44) | Halvima stsenaariumi korral peaks Citadele banka hakkama kasumit teenima 2013. aastal ja 2014. aastal peaksid ta tulemused veelgi paranema. 2014. aastal oleks panga omakapitali tasuvus [> 0] % (20). Kavast ilmneb, et halvima stsenaariumi korral oleks Citadele banka ja kogu kontserni kapitali adekvaatsuse määr õigusaktidega ettenähtud miinimumnõuetest tunduvalt madalam. Tabelis 4 on esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral.

  Tabel 4


  Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral | aug–dets 2010 (progn) | 2011 (progn) | 2012 (progn) | 2013 (progn) | 2014 (progn) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulude analüüs |
| Tegevuskulud/kogutulu | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [45–60] % |
| Tulusus |
| Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides | [kahjum] | [kahjum] | [kahjum] | [kasum] | [kasum] |
| Omakapitali tasuvus | | — | | [...] % | [> 0] % |
| Bilanss |
| Laenud/klientide hoiused | [...] % | [...] % | [...] % | [...] % | [40–60] % |
| Kapitali adekvaatsuse määr | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % | [> 8] % |

(44)

Halvima stsenaariumi korral peaks Citadele banka hakkama kasumit teenima 2013. aastal ja 2014. aastal peaksid ta tulemused veelgi paranema. 2014. aastal oleks panga omakapitali tasuvus [> 0] % (20). Kavast ilmneb, et halvima stsenaariumi korral oleks Citadele banka ja kogu kontserni kapitali adekvaatsuse määr õigusaktidega ettenähtud miinimumnõuetest tunduvalt madalam. Tabelis 4 on esitatud Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral.

Tabel 4

Citadele banka peamised finantssuutlikkuse näitajad 2010.–2014. aastal halvima stsenaariumi korral

aug–dets 2010 (progn)

2011 (progn)

2012 (progn)

2013 (progn)

2014 (progn)

Kulude analüüs

Tegevuskulud/kogutulu

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[45–60] %

Tulusus

Puhastulu (-kahjum), miljonites lattides

[kahjum]

[kahjum]

[kahjum]

[kasum]

[kasum]

Omakapitali tasuvus

—

[...] %

[> 0] %

Bilanss

Laenud/klientide hoiused

[...] %

[...] %

[...] %

[...] %

[40–60] %

Kapitali adekvaatsuse määr

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

[> 8] %

| (45) | Läti Keskpanga tehtud Citadele banka stressitesti tulemuste (vt tabel 5) kohaselt ei ole vaja lisakapitali, et vastata 2015. aasta lõpuks kapitali miinimumnõuetele, sest kapitali adekvaatsuse määr on siis [> 8 %].

  Tabel 5


  Citadele banka stressitesti tulemused









  Uus pank | Põhistsenaarium |
| --- | --- | --- |
| Vajalikud lisareservid, miljonites lattides | Vajalik lisakapital, miljonites lattides | Kapitali adekvaatsuse määr, % |
| 2010 | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] |

(45)

Läti Keskpanga tehtud Citadele banka stressitesti tulemuste (vt tabel 5) kohaselt ei ole vaja lisakapitali, et vastata 2015. aasta lõpuks kapitali miinimumnõuetele, sest kapitali adekvaatsuse määr on siis [> 8 %].

Tabel 5

Citadele banka stressitesti tulemused

Uus pank

Põhistsenaarium

Vajalikud lisareservid, miljonites lattides

Vajalik lisakapital, miljonites lattides

Kapitali adekvaatsuse määr, %

2010

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

[...]

[...]

| (46) | Pärast varade jaotust on Parex banka (sealhulgas selle tütarettevõtjad) [...]. Ta müüb ja vabaneb kogu oma varast ajavahemikul 2010–2017. Parex banka põhiülesanne on saada talle määratud varade eest oma eeldatava kaheksa-aastase eluea jooksul maksimumsumma. Parex banka väldib seeläbi portfelli kiirmüügi vajadust või tagatisvara realiseerimist ajasurve all. Parex banka keskendub viivislaenude ja juba ära võetud kinnisvaraga tegelemisele. Seega on Parex banka põhitegevuseks varade tagasisaamine ning sellele järgnev varade nõuetekohane haldamine ja müük niipea, kui see on mõistlikel tingimustel võimalik. |
| --- | --- |

(46)

Pärast varade jaotust on Parex banka (sealhulgas selle tütarettevõtjad) [...]. Ta müüb ja vabaneb kogu oma varast ajavahemikul 2010–2017. Parex banka põhiülesanne on saada talle määratud varade eest oma eeldatava kaheksa-aastase eluea jooksul maksimumsumma. Parex banka väldib seeläbi portfelli kiirmüügi vajadust või tagatisvara realiseerimist ajasurve all. Parex banka keskendub viivislaenude ja juba ära võetud kinnisvaraga tegelemisele. Seega on Parex banka põhitegevuseks varade tagasisaamine ning sellele järgnev varade nõuetekohane haldamine ja müük niipea, kui see on mõistlikel tingimustel võimalik.

| (47) | Pärast varade jaotust ei hakka Parex banka ega tema tütarettevõtjad tegelema uue majandustegevusega, kui seda ei eelda tema põhiülesanne hallata ja müüa ülekantud vara. Eelkõige lõpetab Parex banka uute laenude andmise. Ta võib siiski jaotada teatavad varad halduse (müügi) huvides eraldi tütarettevõtjatesse. |
| --- | --- |

(47)

Pärast varade jaotust ei hakka Parex banka ega tema tütarettevõtjad tegelema uue majandustegevusega, kui seda ei eelda tema põhiülesanne hallata ja müüa ülekantud vara. Eelkõige lõpetab Parex banka uute laenude andmise. Ta võib siiski jaotada teatavad varad halduse (müügi) huvides eraldi tütarettevõtjatesse.

| (48) | Seoses SRÜ liisinguettevõtete rahastamisega püüab Parex need ettevõtted ära müüa. Nagu eespool on märgitud, uusi laenulepinguid, sealhulgas liisingulepinguid, ei sõlmita ja kui ostjaid ei leita, peaksid olemasolevad liisinguportfellid täielikult tühjenema [...]. Märkimisväärne osa liisinguportfellidest on [...]. |
| --- | --- |

(48)

Seoses SRÜ liisinguettevõtete rahastamisega püüab Parex need ettevõtted ära müüa. Nagu eespool on märgitud, uusi laenulepinguid, sealhulgas liisingulepinguid, ei sõlmita ja kui ostjaid ei leita, peaksid olemasolevad liisinguportfellid täielikult tühjenema [...]. Märkimisväärne osa liisinguportfellidest on [...].

| (49) | Need meetmed peaksid ühiselt tagama Parex banka likviidsuse, mille saavutamisel hakkab ta riigi hoiuseid tagastama. Finantsprognooside kohaselt ei saa riik siiski panka investeeritud kapitali tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Need meetmed peaksid ühiselt tagama Parex banka likviidsuse, mille saavutamisel hakkab ta riigi hoiuseid tagastama. Finantsprognooside kohaselt ei saa riik siiski panka investeeritud kapitali tagasi.

| (50) | Ümberkorralduskava kohaselt vastab Parex banka kapitalinõuetele vaid kuni [...]. |
| --- | --- |

(50)

Ümberkorralduskava kohaselt vastab Parex banka kapitalinõuetele vaid kuni [...].

| (51) | Parex banka on kannatanud pideva hoiuste väljavoolu käes. Seetõttu on hoiusebaas praegu märkimisväärselt väiksem kui enne kriisi. Finantseerimise puudulikkus piiras märkimisväärselt ka laenutegevust. Läti ametiasutused kohustuvad Citadele banka laenu- ja hoiustamistegevust asjakohastes geograafilistes segmentides piirama (vt jaotis 2.5). Piiratud laenu- ja hoiustamistegevus ei võimalda juba vähenenud turuosalusel jõudsamalt kasvada kui [9–13] % aastas. |
| --- | --- |

(51)

Parex banka on kannatanud pideva hoiuste väljavoolu käes. Seetõttu on hoiusebaas praegu märkimisväärselt väiksem kui enne kriisi. Finantseerimise puudulikkus piiras märkimisväärselt ka laenutegevust. Läti ametiasutused kohustuvad Citadele banka laenu- ja hoiustamistegevust asjakohastes geograafilistes segmentides piirama (vt jaotis 2.5). Piiratud laenu- ja hoiustamistegevus ei võimalda juba vähenenud turuosalusel jõudsamalt kasvada kui [9–13] % aastas.

| (52) | Ümberkorralduskavaga on ette nähtud Citadele banka tegevuse kärpimine võrreldes kriisieelse Parex bankaga. Osaliselt saavutatakse see teatavate varade (SRÜ teenindatavad laenud ja varahaldus, kui see müüakse Citadele bankast eraldi) võõrandamise teel. Lisaks selle kohustus Läti erastama Citadele banka 31. detsembriks 2014. |
| --- | --- |

(52)

Ümberkorralduskavaga on ette nähtud Citadele banka tegevuse kärpimine võrreldes kriisieelse Parex bankaga. Osaliselt saavutatakse see teatavate varade (SRÜ teenindatavad laenud ja varahaldus, kui see müüakse Citadele bankast eraldi) võõrandamise teel. Lisaks selle kohustus Läti erastama Citadele banka 31. detsembriks 2014.

| (53) | Riigistamise tulemusena tühistati Parex banka endiste enamusaktsionäride aktsiad (vt põhjendus 13). Kui riik ja EBRD Parex banka seejärel rekapitaliseerisid, siis vähemusaktsionäride osalus vähenes (endisest 15,2 %-st 3,7 %-ni 7. juuli 2010. aasta seisuga). |
| --- | --- |

(53)

Riigistamise tulemusena tühistati Parex banka endiste enamusaktsionäride aktsiad (vt põhjendus 13). Kui riik ja EBRD Parex banka seejärel rekapitaliseerisid, siis vähemusaktsionäride osalus vähenes (endisest 15,2 %-st 3,7 %-ni 7. juuli 2010. aasta seisuga).

2.4.   ÜMBERKORRALDUSABI MEETMED

| (54) | Lõplikust ümberkorralduskavast nähtub, et olemasoleva päästmisabi andmist jätkatakse kogu ümberkorraldusperioodi jooksul ja see jagatakse uue panga, Citadele banka, ja Parex banka vahel. Lisaks saadud riigiabile kavatsetakse anda teatavat täiendavat riigiabi. |
| --- | --- |

(54)

Lõplikust ümberkorralduskavast nähtub, et olemasoleva päästmisabi andmist jätkatakse kogu ümberkorraldusperioodi jooksul ja see jagatakse uue panga, Citadele banka, ja Parex banka vahel. Lisaks saadud riigiabile kavatsetakse anda teatavat täiendavat riigiabi.

| (55) | Kavandatud likviidsustoetus riigi hoiuste kujul nii Citadele bankas kui ka Parex bankas ei ületa 1,5 miljardit latti, mis kiideti heaks jaotuseelse Parex banka suurima päästmisabina, mida antakse likviidsustoetuse kujul (21). Põhi- ja halvima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused Citadele bankas olema tagasi makstud 2012. aastaks. Parima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused olema täielikult tagasi makstud 2011. aastaks. Riigi hoiused Parex bankas jäävad põhi- ja halvima stsenaariumi korral ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksmata. Tasumata summa suurus on [0–100] miljonit latti (põhistsenaarium) kuni [100–200] miljonit latti (halvim stsenaarium). Abisaajate või nende varade müügi korral võib tagasimaksmine toimuda varem. Tabelis 6 on esitatud tasumata saldod eri stsenaariumide korral.

  Tabel 6


  Riigi likviidsusmeetmed (tasumata saldod aasta lõpul)

  Citadele banka











  (miljonites lattides) |
| --- | --- |
| | 1.8.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 |
| Põhistsenaarium | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |
| Parim stsenaarium | 131 | 143 | — | — | — | — |
| Halvim stsenaarium | 131 | 143 | 36 | 0 | — | — |

(55)

Kavandatud likviidsustoetus riigi hoiuste kujul nii Citadele bankas kui ka Parex bankas ei ületa 1,5 miljardit latti, mis kiideti heaks jaotuseelse Parex banka suurima päästmisabina, mida antakse likviidsustoetuse kujul (21). Põhi- ja halvima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused Citadele bankas olema tagasi makstud 2012. aastaks. Parima stsenaariumi korral peaksid riigi hoiused olema täielikult tagasi makstud 2011. aastaks. Riigi hoiused Parex bankas jäävad põhi- ja halvima stsenaariumi korral ümberkorraldusperioodi lõpuks tagasi maksmata. Tasumata summa suurus on [0–100] miljonit latti (põhistsenaarium) kuni [100–200] miljonit latti (halvim stsenaarium). Abisaajate või nende varade müügi korral võib tagasimaksmine toimuda varem. Tabelis 6 on esitatud tasumata saldod eri stsenaariumide korral.

Tabel 6

Riigi likviidsusmeetmed (tasumata saldod aasta lõpul)

Citadele banka

(miljonites lattides)

1.8.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

Põhistsenaarium

131

143

36

0

—

—

Parim stsenaarium

131

143

—

—

—

—

Halvim stsenaarium

131

143

36

0

—

—

Parex banka

| (miljonites lattides) |
| --- |
| | 1.8.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Põhistsenaarium | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [0–100] |
| Parim stsenaarium | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | 0 |
| Halvim stsenaarium | [400–550] | [400–550] | [400–550] | [250–400] | [250–400] | [150–400] | [150–400] | [100–250] | [100–200] |

(miljonites lattides)

1.8.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Põhistsenaarium

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[0–100]

Parim stsenaarium

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

0

Halvim stsenaarium

[400–550]

[400–550]

[400–550]

[250–400]

[250–400]

[150–400]

[150–400]

[100–250]

[100–200]

| (56) | Likviidsustoetuste tagasimaksmine nähti ette teise päästmisotsusega vastavalt Euroopa Keskpanga 20. oktoobri 2008. aasta soovitustele pangavõla riigigarantiide kohta. Ümberkorralduskava kohaselt määratakse hinnad nii Citadele banka kui ka Parex banka puhul kindlaks lisades riigi rahastamiskuludele (22) 50 baaspunkti suuruse lisatasu. Peale selle kehtestatakse Citadele banka jaoks stimuleeriv tasu – alates 2011. aasta aprillist tõstetakse seda tasu igas kvartalis 15 baaspunkti võrra, et stimuleerida panka end turgudel refinantseerima. |
| --- | --- |

(56)

Likviidsustoetuste tagasimaksmine nähti ette teise päästmisotsusega vastavalt Euroopa Keskpanga 20. oktoobri 2008. aasta soovitustele pangavõla riigigarantiide kohta. Ümberkorralduskava kohaselt määratakse hinnad nii Citadele banka kui ka Parex banka puhul kindlaks lisades riigi rahastamiskuludele (22) 50 baaspunkti suuruse lisatasu. Peale selle kehtestatakse Citadele banka jaoks stimuleeriv tasu – alates 2011. aasta aprillist tõstetakse seda tasu igas kvartalis 15 baaspunkti võrra, et stimuleerida panka end turgudel refinantseerima.

| (57) | Tabelis 7 on esitatud riigi likviidsustoetuse prognoositav maksumus võrreldes klientide hoiuste maksumusega Citadele bankas.

  Tabel 7


  Riigi hoiuste maksumus Citadele bankas klientide hoiuste maksumusega võrreldes










  % |
| --- | --- |
| | 2010. a progn | 2011. a progn | 2012. a progn | 2013. a progn |
| Likviidsustoetuse maksumus | 9,6 % | 5,4 % | 6,5 %. | 7,9 % |
| Klientide hoiuste maksumus | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Tabelis 7 on esitatud riigi likviidsustoetuse prognoositav maksumus võrreldes klientide hoiuste maksumusega Citadele bankas.

Tabel 7

Riigi hoiuste maksumus Citadele bankas klientide hoiuste maksumusega võrreldes

%

2010. a progn

2011. a progn

2012. a progn

2013. a progn

Likviidsustoetuse maksumus

9,6 %

5,4 %

6,5 %.

7,9 %

Klientide hoiuste maksumus

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Pärast varade jaotust jäävad olemasolevad Parex banka sündikaatlaenuandjatele antud garantiid, mis on heaks kiidetud esimese ja teise päästmisotsusega, koos sündikaatlaenudega Parex bankasse. Ümberkorralduskavas on prognoositud, et garantiide kehtivus lõppeb 31. detsembril 2011, ilma et valitsuselt nõutaks nende realiseerimist. |
| --- | --- |

(58)

Pärast varade jaotust jäävad olemasolevad Parex banka sündikaatlaenuandjatele antud garantiid, mis on heaks kiidetud esimese ja teise päästmisotsusega, koos sündikaatlaenudega Parex bankasse. Ümberkorralduskavas on prognoositud, et garantiide kehtivus lõppeb 31. detsembril 2011, ilma et valitsuselt nõutaks nende realiseerimist.

| (59) | 2010. aasta märtsis sõlmis Parex banka Euroopa Investeerimispangaga (edaspidi „EIP”) lepingu, mille kohaselt avatakse talle kuni 100 miljoni euro suurune krediidiliin väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamiseks. Krediidiliin kantakse üle Citadele bankale. EIP nõuab sellele rahastamisele riigigarantiid, kuni Citadele banka ei ole saavutanud investeerimisjärgu krediidireitingut. |
| --- | --- |

(59)

2010. aasta märtsis sõlmis Parex banka Euroopa Investeerimispangaga (edaspidi „EIP”) lepingu, mille kohaselt avatakse talle kuni 100 miljoni euro suurune krediidiliin väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamiseks. Krediidiliin kantakse üle Citadele bankale. EIP nõuab sellele rahastamisele riigigarantiid, kuni Citadele banka ei ole saavutanud investeerimisjärgu krediidireitingut.

| (60) | Citadele banka võib samuti vajada täiendavaid riigigarantiisid või likviidsust kuni 88 miljoni lati (126 miljoni euro) ulatuses seoses lunastamata eurovõlakirjadega, mille tähtaeg möödub 2011. aasta mais. |
| --- | --- |

(60)

Citadele banka võib samuti vajada täiendavaid riigigarantiisid või likviidsust kuni 88 miljoni lati (126 miljoni euro) ulatuses seoses lunastamata eurovõlakirjadega, mille tähtaeg möödub 2011. aasta mais.

| (61) | Riigigarantiide hind on heaks kiidetud teises päästmisotsuses (23). Ümberkorralduskavas mainitud võimalike täiendavate riigigarantiide hinna kindlaksmääramisel kasutatakse võrdlusalusena olemasolevat riigigarantiid (1,048 %), millele lisatakse 12,5 baaspunktine järk-järgult suurenev lisatasu, mis kehtestatakse ja mida suurendatakse 12,5 baaspunkti võrra iga kvartali lõpus. |
| --- | --- |

(61)

Riigigarantiide hind on heaks kiidetud teises päästmisotsuses (23). Ümberkorralduskavas mainitud võimalike täiendavate riigigarantiide hinna kindlaksmääramisel kasutatakse võrdlusalusena olemasolevat riigigarantiid (1,048 %), millele lisatakse 12,5 baaspunktine järk-järgult suurenev lisatasu, mis kehtestatakse ja mida suurendatakse 12,5 baaspunkti võrra iga kvartali lõpus.

| (62) | Ümberkorralduskavas eeldatakse, et päästmisperioodil juba Parex bankasse paigutatud (esimese tasandi) omavahendid jäävad Parex bankasse. |
| --- | --- |

(62)

Ümberkorralduskavas eeldatakse, et päästmisperioodil juba Parex bankasse paigutatud (esimese tasandi) omavahendid jäävad Parex bankasse.

| (63) | Ümberkorralduskava kohaselt ei ole vaja hankida riigilt täiendavat kapitali, välja arvatud:






  a) | 103 miljoni lati kapitaliseerimine riigi hoiuste konverteerimisega Citadele banka omakapitaliks varade jaotuse ajal. See kapital peaks hüvitatama Citadele banka müügi kaudu, mida Läti on kohustunud tegema 2014. aasta lõpuks; |
| --- | --- | --- |

(63)

Ümberkorralduskava kohaselt ei ole vaja hankida riigilt täiendavat kapitali, välja arvatud:

a)

103 miljoni lati kapitaliseerimine riigi hoiuste konverteerimisega Citadele banka omakapitaliks varade jaotuse ajal. See kapital peaks hüvitatama Citadele banka müügi kaudu, mida Läti on kohustunud tegema 2014. aasta lõpuks;

| b) | kapitaliseerimine riigi hoiuste ja nende intresside konverteerimise teel Parex banka hoiusteks 2010.–2013. aastal põhistsenaariumi korral kuni 210,7 miljoni lati ja halvima stsenaariumi korral kuni 218,7 miljoni lati ulatuses. Prognooside kohaselt maksab Parex banka pärast varade jaotust kuni 31. detsembrini 2013 kapitaliseeritud riigihoiustelt intressi [...] % aastas. Alates 2014. aastast kantakse kapitaliseeritud riigihoiused kasumi/kahjumi kontole [...] % suuruse intressiga. |
| --- | --- |

b)

kapitaliseerimine riigi hoiuste ja nende intresside konverteerimise teel Parex banka hoiusteks 2010.–2013. aastal põhistsenaariumi korral kuni 210,7 miljoni lati ja halvima stsenaariumi korral kuni 218,7 miljoni lati ulatuses. Prognooside kohaselt maksab Parex banka pärast varade jaotust kuni 31. detsembrini 2013 kapitaliseeritud riigihoiustelt intressi [...] % aastas. Alates 2014. aastast kantakse kapitaliseeritud riigihoiused kasumi/kahjumi kontole [...] % suuruse intressiga.

| (64) | Tabelites 8 ja 9 on esitatud riigi poolt Parex bankasse paigutatavate esimese taseme omavahendite suurus eri stsenaariumide korral.

  Tabel 8


  Riigi hoiuste prognoositav kapitaliseerimine Parex bankas















  (miljonites lattides) |
| --- | --- |
| | 31.7.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Põhi-stsenaarium | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Parim stsenaarium | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |
| Halvim stsenaarium | — | — | [10–30] | [30–60] | [0–20] | — | — | — | — |

(64)

Tabelites 8 ja 9 on esitatud riigi poolt Parex bankasse paigutatavate esimese taseme omavahendite suurus eri stsenaariumide korral.

Tabel 8

Riigi hoiuste prognoositav kapitaliseerimine Parex bankas

(miljonites lattides)

31.7.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Põhi-stsenaarium

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Parim stsenaarium

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Halvim stsenaarium

—

—

[10–30]

[30–60]

[0–20]

—

—

—

—

Tabel 9

Riigikassa viitintress/kapitaliseeritud intress Parex bankas

| (miljonites lattides) |
| --- |
| | 31.7.10 | 31.12.10 | 31.12.11 | 31.12.12 | 31.12.13 | 31.12.14 | 31.12.15 | 31.12.16 | 31.12.17 |
| Põhi-stsenaarium | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Parim stsenaarium | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |
| Halvim stsenaarium | — | [0–10] | [20–40] | [20–40] | [20–40] | — | — | — | — |

(miljonites lattides)

31.7.10

31.12.10

31.12.11

31.12.12

31.12.13

31.12.14

31.12.15

31.12.16

31.12.17

Põhi-stsenaarium

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Parim stsenaarium

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

Halvim stsenaarium

—

[0–10]

[20–40]

[20–40]

[20–40]

—

—

—

—

| (65) | Läti on võtnud kohustuse jälgida, et Parex bankasse paigutatava kapitali kogusumma ei ületaks 218,7 miljonit latti, ning mitte anda Parex bankale otseselt või kaudselt mis tahes kujul täiendavat kapitali pärast [...] lõppu. |
| --- | --- |

(65)

Läti on võtnud kohustuse jälgida, et Parex bankasse paigutatava kapitali kogusumma ei ületaks 218,7 miljonit latti, ning mitte anda Parex bankale otseselt või kaudselt mis tahes kujul täiendavat kapitali pärast [...] lõppu.

| (66) | Tabelis 10 on esitatud riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt.

  Tabel 10


  Riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt








  (miljonites lattides) |
| --- | --- |
| | Põhi-stsenaarium | Halvim stsenaarium |
| Riigi hoiuse põhiosa tagasimaksmine | [...] | [...] |
| Riigi hoiuse intresside tagasimaksmine | [...] | [...] |
| Kokku | [...] | [...] |

(66)

Tabelis 10 on esitatud riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt.

Tabel 10

Riigi hoiuste põhiosa ja intresside prognoositav tagasimaksmine Parex banka poolt

(miljonites lattides)

Põhi-stsenaarium

Halvim stsenaarium

Riigi hoiuse põhiosa tagasimaksmine

[...]

[...]

Riigi hoiuse intresside tagasimaksmine

[...]

[...]

Kokku

[...]

[...]

| (67) | Citadele bankale kantakse üle allutatud laenu kujul antud päästmisabi (teise taseme omavahendid). Hüvitis määrati kindlaks teises ja kolmandas päästmisotsuses (24) vastavalt Euroopa Keskpanga 20. novembri 2008. aasta soovitustele rekapitaliseerimisvahendite hinna määramise kohta. 2009. aasta detsembrist oli allutatud laenu fikseeritud intress [...] %, pärast 2010. aasta veebruari tõsteti see [...] %-ni. |
| --- | --- |

(67)

Citadele bankale kantakse üle allutatud laenu kujul antud päästmisabi (teise taseme omavahendid). Hüvitis määrati kindlaks teises ja kolmandas päästmisotsuses (24) vastavalt Euroopa Keskpanga 20. novembri 2008. aasta soovitustele rekapitaliseerimisvahendite hinna määramise kohta. 2009. aasta detsembrist oli allutatud laenu fikseeritud intress [...] %, pärast 2010. aasta veebruari tõsteti see [...] %-ni.

| (68) | Riik ei ole Parex bankale varade jaotuse ajal ega pärast seda andnud ega anna teise taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

(68)

Riik ei ole Parex bankale varade jaotuse ajal ega pärast seda andnud ega anna teise taseme omavahendeid.

| (69) | Nagu põhjendustes 27–32 kirjeldatud, kantakse teatavad varad Parex bankalt üle Citadele bankale, kes jätkab mõnda Parex banka tegevust, samal ajal kui mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad jäävad Parex bankale. Konservatiivse hinnangu kohaselt kannab riik Parex bankale jäävate varade väärtusest halvima stsenaariumi korral [200–400] miljonit latti ja põhistsenaariumi korral [50–300] miljonit latti kahjumit. Halvima stsenaariumi korral on kahjum ligikaudu [20–50] % ja põhistsenaariumi korral ligikaudu [...] % varade arvestuslikust väärtusest (814 miljonit latti). Reservide arvessevõtmise korral on varade nimiväärtuse allahindlus veelgi suurem. |
| --- | --- |

(69)

Nagu põhjendustes 27–32 kirjeldatud, kantakse teatavad varad Parex bankalt üle Citadele bankale, kes jätkab mõnda Parex banka tegevust, samal ajal kui mittepõhivarad ja langeva väärtusega varad jäävad Parex bankale. Konservatiivse hinnangu kohaselt kannab riik Parex bankale jäävate varade väärtusest halvima stsenaariumi korral [200–400] miljonit latti ja põhistsenaariumi korral [50–300] miljonit latti kahjumit. Halvima stsenaariumi korral on kahjum ligikaudu [20–50] % ja põhistsenaariumi korral ligikaudu [...] % varade arvestuslikust väärtusest (814 miljonit latti). Reservide arvessevõtmise korral on varade nimiväärtuse allahindlus veelgi suurem.

| (70) | Tabelis 11 on esitatud pärast Parex banka varade likvideerimist tasumata kohustuste ja riigilt saadud omakapitali kaotuse prognoos.

  Tabel 11


  Tasumata kohustused ja riigilt saadud omakapitali kaotus pärast Parex banka varade likvideerimist







  (miljonites lattides) |
| --- | --- |
| Põhistsenaarium |
| Tagastamata riigi hoius | [0–100] |
| Rekapitaliseerimine riigi poolt | [...] |
| Kokku | [50–300] |
| Halvim stsenaarium |
| Tagastamata riigi hoius | [100–200] |
| Rekapitaliseerimine riigi poolt | [...] |
| Kokku | [200–400] |

(70)

Tabelis 11 on esitatud pärast Parex banka varade likvideerimist tasumata kohustuste ja riigilt saadud omakapitali kaotuse prognoos.

Tabel 11

Tasumata kohustused ja riigilt saadud omakapitali kaotus pärast Parex banka varade likvideerimist

(miljonites lattides)

Põhistsenaarium

Tagastamata riigi hoius

[0–100]

Rekapitaliseerimine riigi poolt

[...]

Kokku

[50–300]

Halvim stsenaarium

Tagastamata riigi hoius

[100–200]

Rekapitaliseerimine riigi poolt

[...]

Kokku

[200–400]

2.5.   LÄTI KOHUSTUSED

| (71) | Selleks et komisjon saaks pidada Citadele bankale ja Parex bankale antavat ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivaks, esitas Läti 3. septembril 2010 Läti, Citadele banka ja Parex banka poolt allkirjastatud dokumendi „Commitments to the European Commission” („Kohustused Euroopa Komisjoni vastu”), millega võetud kohustuste eesmärk on tagada ümberkorralduskava täielik elluviimine ja piirata ümberkorraldusabist tulenevaid konkurentsimoonutusi (edaspidi „kohustused”). Peamised kohustused on järgmised. |
| --- | --- |

(71)

Selleks et komisjon saaks pidada Citadele bankale ja Parex bankale antavat ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivaks, esitas Läti 3. septembril 2010 Läti, Citadele banka ja Parex banka poolt allkirjastatud dokumendi „Commitments to the European Commission” („Kohustused Euroopa Komisjoni vastu”), millega võetud kohustuste eesmärk on tagada ümberkorralduskava täielik elluviimine ja piirata ümberkorraldusabist tulenevaid konkurentsimoonutusi (edaspidi „kohustused”). Peamised kohustused on järgmised.

2.5.1.   CITADELE BANKAGA SEOTUD KOHUSTUSED

| (72) | Kohustus loovutada SRÜ laenud. Citadele banka loovutab või tagab SRÜ laenude loovutamise ostjale [...] komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Loovutamiseks leiab Citadele banka ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu SRÜ laenude müügiks hiljemalt [...]. Kui Citadele banka ei ole nimetatud kuupäevaks lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa SRÜ laenud [...]. |
| --- | --- |

(72)

Kohustus loovutada SRÜ laenud. Citadele banka loovutab või tagab SRÜ laenude loovutamise ostjale [...] komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Loovutamiseks leiab Citadele banka ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu SRÜ laenude müügiks hiljemalt [...]. Kui Citadele banka ei ole nimetatud kuupäevaks lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa SRÜ laenud [...].

| (73) | Kohustus loovutada varahaldus. Varahaldus loovutatakse [...] tegevuse jätkuvuse põhimõtet järgides ostjale komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Selleks peab hiljemalt [...]:






  a) | Läti leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa kogu oma osalus Citadele bankas, sealhulgas varahaldus, või |
| --- | --- | --- |

(73)

Kohustus loovutada varahaldus. Varahaldus loovutatakse [...] tegevuse jätkuvuse põhimõtet järgides ostjale komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Selleks peab hiljemalt [...]:

a)

Läti leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa kogu oma osalus Citadele bankas, sealhulgas varahaldus, või

| b) | Citadele banka leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa varahaldus ülejäänud Citadele bankast eraldi. |
| --- | --- |

b)

Citadele banka leidma ostja ja sõlmima lõpliku siduva ostu-müügilepingu, et müüa varahaldus ülejäänud Citadele bankast eraldi.

Kui varahaldust ei loovutata koos Citadele bankaga või sellest eraldi [...], annab Citadele banka loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa varahaldus ülejäänud Citadele bankast eraldi [...].

| (74) | Elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime säilitamine. Citadele banka säilitab kuni varahalduse müügini varahalduse majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime kooskõlas hea äritavaga ning vähendab nii palju kui võimalik selle konkurentsipotentsiaali minetamise riski. |
| --- | --- |

(74)

Elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime säilitamine. Citadele banka säilitab kuni varahalduse müügini varahalduse majandusliku elujõulisuse, turustatavuse ja konkurentsivõime kooskõlas hea äritavaga ning vähendab nii palju kui võimalik selle konkurentsipotentsiaali minetamise riski.

| (75) | Tegevuse lahus hoidmise kohustus. Citadele banka hoiab kuni varahalduse müügini varahalduse allesjäetavast tegevusest lahus ja tagab, et varahalduse põhitöötajad ei osale allesjäetavas tegevuses ja vastupidi. Citadele banka määrab tegevuse lahususe eest vastutava juhi, kes vastutab varahalduse juhtimise üle teostatava järelevalve eest järelevalve eest vastutava isiku kontrolli all. Tegevuse lahususe eest vastutav juht juhib varahaldust sõltumatult ja parimaid ärihuvisid silmas pidades, et tagada selle majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõime säilimine ning sõltumatus Citadele banka allesjäävast tegevusest. |
| --- | --- |

(75)

Tegevuse lahus hoidmise kohustus. Citadele banka hoiab kuni varahalduse müügini varahalduse allesjäetavast tegevusest lahus ja tagab, et varahalduse põhitöötajad ei osale allesjäetavas tegevuses ja vastupidi. Citadele banka määrab tegevuse lahususe eest vastutava juhi, kes vastutab varahalduse juhtimise üle teostatava järelevalve eest järelevalve eest vastutava isiku kontrolli all. Tegevuse lahususe eest vastutav juht juhib varahaldust sõltumatult ja parimaid ärihuvisid silmas pidades, et tagada selle majanduslik elujõulisus, turustatavus ja konkurentsivõime säilimine ning sõltumatus Citadele banka allesjäävast tegevusest.

| (76) | Kohustus müüa Citadele banka. Läti võõrandab või tagab Citadele banka võõrandamise ostjale 31. detsembriks 2015 komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Võõrandamiseks leiab Läti ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu Citadele banka müügiks hiljemalt 31. detsembril 2014. Selle kohustuse täitmiseks peab Läti müüma kõik talle otseselt või kaudselt (sealhulgas riigi osalusega äriühingute kaudu) kuuluvad Citadele banka aktsiad. Kui Läti ei ole 31. detsembriks 2014 sellist lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa Citadele banka 31. detsembriks 2015. |
| --- | --- |

(76)

Kohustus müüa Citadele banka. Läti võõrandab või tagab Citadele banka võõrandamise ostjale 31. detsembriks 2015 komisjoni heakskiidetud müügitingimuste kohaselt. Võõrandamiseks leiab Läti ostja ja sõlmib lõpliku siduva ostu-müügilepingu Citadele banka müügiks hiljemalt 31. detsembril 2014. Selle kohustuse täitmiseks peab Läti müüma kõik talle otseselt või kaudselt (sealhulgas riigi osalusega äriühingute kaudu) kuuluvad Citadele banka aktsiad. Kui Läti ei ole 31. detsembriks 2014 sellist lepingut sõlminud, annab ta loovutamise eest vastutavale isikule ainuõiguse müüa Citadele banka 31. detsembriks 2015.

| (77) | Uute laenude ja hoiuste piirangud Balti riikides. Citadele banka ja selle tütarettevõtjad piiravad Lätis, Leedus ja Eestis:






  a) | oma uute laenude kogumahtu ja laenude turuosa, võttes arvesse Citadele banka ja ettevõtja AB „Citadele” bankas (25) summaarset laenuportfelli ning |
| --- | --- | --- |

(77)

Uute laenude ja hoiuste piirangud Balti riikides. Citadele banka ja selle tütarettevõtjad piiravad Lätis, Leedus ja Eestis:

a)

oma uute laenude kogumahtu ja laenude turuosa, võttes arvesse Citadele banka ja ettevõtja AB „Citadele” bankas (25) summaarset laenuportfelli ning

| b) | nii hoiuste mahtu kui ka turuosa |
| --- | --- |

b)

nii hoiuste mahtu kui ka turuosa

tabelites 12–17 esitatud suurimate lubatud summadeni.

Läti turg

Tabel 12

Laenude ülemmäärad Lätis

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) | [28–40] | [115–165] | [120–175] | [130–190] | [145–210] | [160–230] |
| Põhilaenude (v.a SRÜ laenud) turuosa laenuportfelli osana Läti laenude kogusummast (%) | [< 5] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 6] % | [< 7] % | [< 7] % |
| Uute erakapitali halduse sektori (26) laenude kogusumma (miljonites lattides) | [0–4] | [9–13] | [9,5–14] | [10–15] | [11–17] | [12,5-18] |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Uute laenude kogusumma (miljonites lattides)

[28–40]

[115–165]

[120–175]

[130–190]

[145–210]

[160–230]

Põhilaenude (v.a SRÜ laenud) turuosa laenuportfelli osana Läti laenude kogusummast (%)

[< 5] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 6] %

[< 7] %

[< 7] %

Uute erakapitali halduse sektori (26) laenude kogusumma (miljonites lattides)

[0–4]

[9–13]

[9,5–14]

[10–15]

[11–17]

[12,5-18]

Tabel 13

Hoiuste ülemmäärad Lätis

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhihoiused (v.a erakapitali halduse sektori hoiused; miljonites lattides) | [550–790] | [600–860] | [660–950] | [720–1045] | [795–1150] | [875–1260] |
| Põhihoiuste turuosa (%) | [< 7] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % | [< 8] % |
| Erakapitali halduse sektori hoiused (miljonites lattides) | [340–490] | [405–585] | [375–540] | [410–590] | [440–630] | [475–685] |
| Erakapitali halduse sektori hoiuste turuosa (%) | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % | [< 5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Põhihoiused (v.a erakapitali halduse sektori hoiused; miljonites lattides)

[550–790]

[600–860]

[660–950]

[720–1045]

[795–1150]

[875–1260]

Põhihoiuste turuosa (%)

[< 7] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

[< 8] %

Erakapitali halduse sektori hoiused (miljonites lattides)

[340–490]

[405–585]

[375–540]

[410–590]

[440–630]

[475–685]

Erakapitali halduse sektori hoiuste turuosa (%)

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

[< 5] %

Leedu turg

Tabel 14

Laenude ülemmäärad Leedus

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) | [19–27] | [36,5–53] | [40–58] | [44–63] | [48–70] | [53–76] |
| Turuosa laenuportfelli osana Leedu laenude kogusummast (%) | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Uute laenude kogusumma (miljonites lattides)

[19–27]

[36,5–53]

[40–58]

[44–63]

[48–70]

[53–76]

Turuosa laenuportfelli osana Leedu laenude kogusummast (%)

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

Tabel 15

Hoiuste kogumahu ülemmäärad Leedus

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiuste kogumaht (miljonites lattides) | [115–170] | [130–185] | [140–205] | [155–225] | [170–245] | [190–270] |
| Turuosa (%) | [< 3] % | [< 3] % | [< 3] % | [< 4] % | [< 4] % | [< 4] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hoiuste kogumaht (miljonites lattides)

[115–170]

[130–185]

[140–205]

[155–225]

[170–245]

[190–270]

Turuosa (%)

[< 3] %

[< 3] %

[< 3] %

[< 4] %

[< 4] %

[< 4] %

Eesti turg

Tabel 16

Laenude ülemmäärad Eestis

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uute laenude kogusumma (miljonites lattides) | [3,2–4,6] | [7–10] | [7,6–11] | [8–12] | [9–13] | [10–14] |
| Turuosa laenuportfelli osana Eesti laenude kogusummast (%) | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % | [< 1,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Uute laenude kogusumma (miljonites lattides)

[3,2–4,6]

[7–10]

[7,6–11]

[8–12]

[9–13]

[10–14]

Turuosa laenuportfelli osana Eesti laenude kogusummast (%)

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

[< 1,5] %

Tabel 17

Hoiuste ülemmäärad Eestis

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiuste kogumaht (miljonites lattides) | [85–125] | [95–135] | [105–150] | [115–165] | [125–180] | [135–195] |
| Turuosa (%) | [< 1] % | [< 1,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % | [< 2,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hoiuste kogumaht (miljonites lattides)

[85–125]

[95–135]

[105–150]

[115–165]

[125–180]

[135–195]

Turuosa (%)

[< 1] %

[< 1,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

[< 2,5] %

| (78) | Hoiuste piirangud Saksamaa ja Rootsi filiaalis. Citadele banka piirab nii oma hoiuste mahtu kui ka turuosa Saksamaa ja Rootsi filiaalis tabelites 18 ja 19 sätestatud suurimate lubatud summadeni.

  Tabel 18


  Hoiuste kogumahu ülemmäärad Saksamaa filiaalis | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides) | [47–69] | [50–75] | [60–85] | [65–90] | [70–100] | [80–110] |
| Turuosa (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

(78)

Hoiuste piirangud Saksamaa ja Rootsi filiaalis. Citadele banka piirab nii oma hoiuste mahtu kui ka turuosa Saksamaa ja Rootsi filiaalis tabelites 18 ja 19 sätestatud suurimate lubatud summadeni.

Tabel 18

Hoiuste kogumahu ülemmäärad Saksamaa filiaalis

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides)

[47–69]

[50–75]

[60–85]

[65–90]

[70–100]

[80–110]

Turuosa (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

Tabel 19

Hoiuste kogumahu ülemmäärad Rootsi filiaalis

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides) | [35–50] | [40–55] | [40–60] | [45–70] | [50–75] | [55–80] |
| Turuosa (%) | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % | [< 0,5] % |

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Hoiuste kogusaldo (miljonites lattides)

[35–50]

[40–55]

[40–60]

[45–70]

[50–75]

[55–80]

Turuosa (%)

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

[< 0,5] %

| (79) | Filiaalide arvu ei suurendata: Citadele banka ei suurenda filiaalide koguarvu. See ei takista aga Citadele bankat oma filiaale ümber paigutamast. |
| --- | --- |

(79)

Filiaalide arvu ei suurendata: Citadele banka ei suurenda filiaalide koguarvu. See ei takista aga Citadele bankat oma filiaale ümber paigutamast.

| (80) | Põhjendustes 77–79 osutatud kohustused kehtivad kuni riigiabi, mida Läti andis Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud ning vähemalt kuni [...]. Kui varahaldus müüakse ülejäänud Citadele bankast eraldi, lõpeb põhjenduses 77 osutatud erakapitali haldamise sektori (varahalduse osa) laenude ja hoiustega seotud piirangute kohaldamine pärast varahalduse eraldi müüki. |
| --- | --- |

(80)

Põhjendustes 77–79 osutatud kohustused kehtivad kuni riigiabi, mida Läti andis Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud ning vähemalt kuni [...]. Kui varahaldus müüakse ülejäänud Citadele bankast eraldi, lõpeb põhjenduses 77 osutatud erakapitali haldamise sektori (varahalduse osa) laenude ja hoiustega seotud piirangute kohaldamine pärast varahalduse eraldi müüki.

| (81) | Hüvitis varade toetusmeetme eest: Citadele banka maksab Lätile varade toetamise eest hüvitist Läti eeldatavate kahjude ulatuses, mis hõlmavad halvima stsenaariumi korral Läti likviidsusmeetmete summat, mis võidakse kaotada varade realiseerimise lõpul, ([100–200] miljonit latti) ja prognoositavat kogukapitali, mis paigutatakse Parex bankasse alates ülekandmise kuupäevast ([...] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist. Hüvitist tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole eraldivõetuna alla 12 % ja kontserni tasandil alla 8 %, kui Citadele banka ei jää asjaomasel aastal asjaomase summa tõttu kahjumisse. See kohustus kehtib kuni Citadele banka müügini. |
| --- | --- |

(81)

Hüvitis varade toetusmeetme eest: Citadele banka maksab Lätile varade toetamise eest hüvitist Läti eeldatavate kahjude ulatuses, mis hõlmavad halvima stsenaariumi korral Läti likviidsusmeetmete summat, mis võidakse kaotada varade realiseerimise lõpul, ([100–200] miljonit latti) ja prognoositavat kogukapitali, mis paigutatakse Parex bankasse alates ülekandmise kuupäevast ([...] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist. Hüvitist tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole eraldivõetuna alla 12 % ja kontserni tasandil alla 8 %, kui Citadele banka ei jää asjaomasel aastal asjaomase summa tõttu kahjumisse. See kohustus kehtib kuni Citadele banka müügini.

| (82) | Omandamiskeeld. Citadele banka hoidub omandamast finants- ja muid asutusi, kuni ümberkorraldusabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud. |
| --- | --- |

(82)

Omandamiskeeld. Citadele banka hoidub omandamast finants- ja muid asutusi, kuni ümberkorraldusabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud.

| (83) | Uusi SRÜ laene ei anta. Citadele banka ei anna enne SRÜ laenude müümist uusi laene SRÜ riikidest pärit klientidele ega klientidele, kelle puhul on lõplikud kasusaajad pärit SRÜ riikidest. Citadele banka ja tema tütarettevõtjad võivad raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne ülekandmise kuupäeva. Citadele banka peatab olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Citadele bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 2 % eelmise aasta laenuportfellist. |
| --- | --- |

(83)

Uusi SRÜ laene ei anta. Citadele banka ei anna enne SRÜ laenude müümist uusi laene SRÜ riikidest pärit klientidele ega klientidele, kelle puhul on lõplikud kasusaajad pärit SRÜ riikidest. Citadele banka ja tema tütarettevõtjad võivad raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne ülekandmise kuupäeva. Citadele banka peatab olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Citadele bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 2 % eelmise aasta laenuportfellist.

2.5.2.   PAREX BANKAGA SEOTUD KOHUSTUSED

| (84) | Uut tegevust ei alustata. Parex banka ja tema tütarettevõtjad ei alusta ühtki uut tegevust, mis ei ole vajalik, et täita oma põhiülesannet, milleks on varahaldus ja varade müük. |
| --- | --- |

(84)

Uut tegevust ei alustata. Parex banka ja tema tütarettevõtjad ei alusta ühtki uut tegevust, mis ei ole vajalik, et täita oma põhiülesannet, milleks on varahaldus ja varade müük.

| (85) | Parex banka ja tema tütarettevõtjad peatavad:






  a) | uute laenude, sealhulgas liisingute andmise äri- ja eraklientidele. Parex banka ja tema tütarettevõtjatel on lubatud raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne üleandmise kuupäeva või kui uut raha ei ole ja laen sõlmitakse ümberkorraldatavate varadega seotud laenude ümberkorraldamiseks. Parex bankal on lubatud anda oma tütarettevõtjatele uusi laene äravõetud tagatiste haldamiseks; |
| --- | --- | --- |

(85)

Parex banka ja tema tütarettevõtjad peatavad:

a)

uute laenude, sealhulgas liisingute andmise äri- ja eraklientidele. Parex banka ja tema tütarettevõtjatel on lubatud raha välja maksta vaid juhul, kui ametlik laenuleping on sõlmitud enne üleandmise kuupäeva või kui uut raha ei ole ja laen sõlmitakse ümberkorraldatavate varadega seotud laenude ümberkorraldamiseks. Parex bankal on lubatud anda oma tütarettevõtjatele uusi laene äravõetud tagatiste haldamiseks;

| b) | olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Parex bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi, või kui täiendav väljamakse on vajalik tagatiseks oleva vara struktuurilise terviklikkuse jaoks oluliste paranduste ja täienduste rahastamiseks. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 5 % eelmise aasta laenuportfellist; |
| --- | --- |

b)

olemasolevate laenude täiendavate väljamaksete tegemise, välja arvatud juhul, kui see on vajalik säilitamaks või suurendamaks tõenäosust, et tasumata laenud makstakse Parex bankale või tema tütarettevõtjatele tagasi, või kui täiendav väljamakse on vajalik tagatiseks oleva vara struktuurilise terviklikkuse jaoks oluliste paranduste ja täienduste rahastamiseks. Lisaks sellele ei tohi sellised väljamaksed ületada 5 % eelmise aasta laenuportfellist;

| c) | uute hoiuste vastuvõtmise üldsuselt. |
| --- | --- |

c)

uute hoiuste vastuvõtmise üldsuselt.

| (86) | Parex banka ja tema tütarettevõtjad likvideerivad kogu liisingutegevuse või loovutavad selle [...]. |
| --- | --- |

(86)

Parex banka ja tema tütarettevõtjad likvideerivad kogu liisingutegevuse või loovutavad selle [...].

| (87) | Selle kapitali kogusumma, mida Läti Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt annab, ei tohi ületada 218,7 miljonit latti. Läti ei anna Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt täiendavat kapitali pärast [...]. |
| --- | --- |

(87)

Selle kapitali kogusumma, mida Läti Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt annab, ei tohi ületada 218,7 miljonit latti. Läti ei anna Parex bankale mis tahes kujul otseselt või kaudselt täiendavat kapitali pärast [...].

2.5.3.   MUUD KOHUSTUSED

| (88) | Dividendide ja kupongiintresside maksmise keeld. Citadele banka, Parex banka ja nende tütarettevõtjad ei maksa investoritele olemasolevatelt kapitaliinstrumentidelt (sh eelisaktsiad, B-aktsiad ning teise taseme ülemised ja alumised instrumendid) dividende või kupongiintresse ega kasuta nende suhtes ostuoptsioone, kui neil ei ole juriidilist kohustust seda teha. Seda kohustust ei kohaldata siiski otseselt või kaudselt Lätile kuuluvale kapitalile ning Citadele banka ja Parex banka kapitalile nende tütarettevõtjates. |
| --- | --- |

(88)

Dividendide ja kupongiintresside maksmise keeld. Citadele banka, Parex banka ja nende tütarettevõtjad ei maksa investoritele olemasolevatelt kapitaliinstrumentidelt (sh eelisaktsiad, B-aktsiad ning teise taseme ülemised ja alumised instrumendid) dividende või kupongiintresse ega kasuta nende suhtes ostuoptsioone, kui neil ei ole juriidilist kohustust seda teha. Seda kohustust ei kohaldata siiski otseselt või kaudselt Lätile kuuluvale kapitalile ning Citadele banka ja Parex banka kapitalile nende tütarettevõtjates.

| (89) | Reklaamides ei viidata riigi toetusele. Citadele banka ja Parex banka ei tohi kasutada riigiabi andmist, riigi omandiõigust või sellest abist või omandiõigusest tulenevaid konkurentsieeliseid reklaami eesmärgil. |
| --- | --- |

(89)

Reklaamides ei viidata riigi toetusele. Citadele banka ja Parex banka ei tohi kasutada riigiabi andmist, riigi omandiõigust või sellest abist või omandiõigusest tulenevaid konkurentsieeliseid reklaami eesmärgil.

| (90) | Põhjendustes 88–89 sätestatud kohustusi kohaldatakse Citadele banka suhtes seni, kuni riigiabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud. |
| --- | --- |

(90)

Põhjendustes 88–89 sätestatud kohustusi kohaldatakse Citadele banka suhtes seni, kuni riigiabi, mida Läti Citadele bankale likviidsusmeetmete kujul andis, on täielikult tagasi makstud ja Citadele banka müüdud.

| (91) | Citadele banka ja Parex banka eraldamine: Citadele banka ja Parex banka tegevus peab olema täielikult eraldatud hiljemalt 1. augustiks 2011, välja arvatud osa IT-tegevusi ning SRÜ laenude juhtimine ja haldamine. Viimatinimetatud teenuse eest tuleb maksta turupõhist tasu. |
| --- | --- |

(91)

Citadele banka ja Parex banka eraldamine: Citadele banka ja Parex banka tegevus peab olema täielikult eraldatud hiljemalt 1. augustiks 2011, välja arvatud osa IT-tegevusi ning SRÜ laenude juhtimine ja haldamine. Viimatinimetatud teenuse eest tuleb maksta turupõhist tasu.

| (92) | Vastutavad isikud. Kohustuste F jaos täpsustatud ülesannete täitmiseks määratakse vastutav isik. |
| --- | --- |

(92)

Vastutavad isikud. Kohustuste F jaos täpsustatud ülesannete täitmiseks määratakse vastutav isik.

| (93) | Kui Läti või Citadele banka ei ole kuu aega enne põhjenduses 72, 73 või 76 osutatud tähtaja lõppu sõlminud siduvat ostu-müügilepingut, määratakse kohustuste F osas täpsustatud ülesandeid täitma loovutamise eest vastutav isik. |
| --- | --- |

(93)

Kui Läti või Citadele banka ei ole kuu aega enne põhjenduses 72, 73 või 76 osutatud tähtaja lõppu sõlminud siduvat ostu-müügilepingut, määratakse kohustuste F osas täpsustatud ülesandeid täitma loovutamise eest vastutav isik.

| (94) | Vastutavad isikud on Citadele bankast, Parex bankast ja Lätist sõltumatud, neil on ülesannete täitmiseks vajalikud oskused ning neil ei tohi olla ega tekkida huvide konflikti. |
| --- | --- |

(94)

Vastutavad isikud on Citadele bankast, Parex bankast ja Lätist sõltumatud, neil on ülesannete täitmiseks vajalikud oskused ning neil ei tohi olla ega tekkida huvide konflikti.

| (95) | Komisjonil on õigus väljapakutud vastutavad isikud heaks kiita või tagasi lükata ning kiita kavandatud volitused heaks, tehes neis muudatusi, mida ta peab vajalikuks, et vastutavad isikud täidaksid oma kohustusi. |
| --- | --- |

(95)

Komisjonil on õigus väljapakutud vastutavad isikud heaks kiita või tagasi lükata ning kiita kavandatud volitused heaks, tehes neis muudatusi, mida ta peab vajalikuks, et vastutavad isikud täidaksid oma kohustusi.

| (96) | Vastutav(ad) isik(ud) täidab (täidavad) kindlaksmääratud ülesandeid, et tagada kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib omal algatusel või vastutava isiku, Läti, Citadele banka või Parex banka taotlusel anda vastutavale isikule korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevas otsuses ja kohustustes osutatud tingimuste ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(96)

Vastutav(ad) isik(ud) täidab (täidavad) kindlaksmääratud ülesandeid, et tagada kohustustest kinnipidamine. Komisjon võib omal algatusel või vastutava isiku, Läti, Citadele banka või Parex banka taotlusel anda vastutavale isikule korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevas otsuses ja kohustustes osutatud tingimuste ja kohustuste täitmine.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (97) | Komisjon algatas käesoleval juhul 11. mail 2009 esitatud esialgse ümberkorralduskava suhtes ametliku uurimismenetluse, sest tal oli muu hulgas kahtlusi, kas esialgne ümberkorralduskava on piisav, et tagada panga pikaajaline elujõulisus ilma riigi jätkuva toetuseta. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon algatas käesoleval juhul 11. mail 2009 esitatud esialgse ümberkorralduskava suhtes ametliku uurimismenetluse, sest tal oli muu hulgas kahtlusi, kas esialgne ümberkorralduskava on piisav, et tagada panga pikaajaline elujõulisus ilma riigi jätkuva toetuseta.

| (98) | Täpsemalt oli ebaselge, kuidas ja millal Parex banka uuesti asjaomaseid regulatiivseid nõudeid täitma hakkab. Esialgses kavas ei olnud ka piisavalt käsitletud riskitegureid (sealhulgas OECDsse mittekuuluvate laenuvõtjate riskipositsioon), mis on kindlaks tehtud ümberkorralduskavaga koos esitatud hoolsuskohustuse aruandes. Lisaks sellele näis, et esialgses kavas oli tulevasi tegevustingimusi prognoositud üsna optimistlikult. Komisjonil oli kahtlusi seoses sellega, kuidas tuleb pank toime hoiuste väljavõtmise piirangute tühistamisega. Olenemata likviidsuslünkadest näis esialgne kava põhinevat äristrateegia laiendamisel kõikidele laenusegmentidele ega näinud ette riskantsemate tegevuste, näiteks SRÜ riikide varakatele füüsilistele isikutele laenude andmise loovutamist või märkimisväärset piiramist. Hoiusemahtude ja hoiustamist soodustava tegevuse prognoositud kasv tekitas kahtlusi, kas see kava on realistlik ja kulutõhus. Lisaks sellele ei olnud Läti ametiasutused selleks hetkeks veel esitanud stressitesti tulemusi. Seepärast tegi komisjon menetluse algatamise otsuses Läti ametiasutustele ettepaneku Parex banka üldine kavandatud äristrateegia läbi vaadata. |
| --- | --- |

(98)

Täpsemalt oli ebaselge, kuidas ja millal Parex banka uuesti asjaomaseid regulatiivseid nõudeid täitma hakkab. Esialgses kavas ei olnud ka piisavalt käsitletud riskitegureid (sealhulgas OECDsse mittekuuluvate laenuvõtjate riskipositsioon), mis on kindlaks tehtud ümberkorralduskavaga koos esitatud hoolsuskohustuse aruandes. Lisaks sellele näis, et esialgses kavas oli tulevasi tegevustingimusi prognoositud üsna optimistlikult. Komisjonil oli kahtlusi seoses sellega, kuidas tuleb pank toime hoiuste väljavõtmise piirangute tühistamisega. Olenemata likviidsuslünkadest näis esialgne kava põhinevat äristrateegia laiendamisel kõikidele laenusegmentidele ega näinud ette riskantsemate tegevuste, näiteks SRÜ riikide varakatele füüsilistele isikutele laenude andmise loovutamist või märkimisväärset piiramist. Hoiusemahtude ja hoiustamist soodustava tegevuse prognoositud kasv tekitas kahtlusi, kas see kava on realistlik ja kulutõhus. Lisaks sellele ei olnud Läti ametiasutused selleks hetkeks veel esitanud stressitesti tulemusi. Seepärast tegi komisjon menetluse algatamise otsuses Läti ametiasutustele ettepaneku Parex banka üldine kavandatud äristrateegia läbi vaadata.

| (99) | Kavaga nähti ette äritegevuse laiendamise strateegia, mis tundus põhinevat peamiselt agressiivsel hinna- ja turunduspoliitikal, et saada kaotatud turuosa tagasi panga riigiabist tulenevat konkurentsieelist kasutades. See ei hõlmanud aga piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(99)

Kavaga nähti ette äritegevuse laiendamise strateegia, mis tundus põhinevat peamiselt agressiivsel hinna- ja turunduspoliitikal, et saada kaotatud turuosa tagasi panga riigiabist tulenevat konkurentsieelist kasutades. See ei hõlmanud aga piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (100) | Seoses kulude jagamise/omapanusega ei olnud esialgses kavas selget teavet vajaliku riikliku toetuse kogusumma ja Parex banka omapanuse kohta. Komisjon kahtles, kas esialgses kavas keskenduti abi hoidmisele minimaalsel tasemel. Pank jäi kõikide stsenaariumide korral isegi ümberkorraldusperioodi lõpuks sõltuvaks riigi likviidsuse tagamise vahenditest või garantiidest. Seda arvesse võttes pidi komisjon ka uurima, mil määral saab Parex banka rahastamisvajadusi kärpida, kui keskenduda rohkem põhitegevusele ja panga suuruse üldisele täiendavale vähendamisele. |
| --- | --- |

(100)

Seoses kulude jagamise/omapanusega ei olnud esialgses kavas selget teavet vajaliku riikliku toetuse kogusumma ja Parex banka omapanuse kohta. Komisjon kahtles, kas esialgses kavas keskenduti abi hoidmisele minimaalsel tasemel. Pank jäi kõikide stsenaariumide korral isegi ümberkorraldusperioodi lõpuks sõltuvaks riigi likviidsuse tagamise vahenditest või garantiidest. Seda arvesse võttes pidi komisjon ka uurima, mil määral saab Parex banka rahastamisvajadusi kärpida, kui keskenduda rohkem põhitegevusele ja panga suuruse üldisele täiendavale vähendamisele.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (101) | Määratud tähtaja jooksul ei saadud huvitatud kolmandatelt isikutelt menetluse algatamise otsuse kohta ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(101)

Määratud tähtaja jooksul ei saadud huvitatud kolmandatelt isikutelt menetluse algatamise otsuse kohta ühtegi märkust.

5.   LÄTI MÄRKUSED

| (102) | Vastuseks menetluse algatamise otsusele esitasid Läti ametiasutused 4. septembril 2009 muudetud ümberkorralduskava, et hajutada paljud komisjoni avaldatud kahtlused Parex banka ümberkorralduskava muutmise kaudu. Kava sisu on kirjeldatud jaotises 3.2. Pärast lõplikku otsust Parex banka jaotuse kohta asendati see kava siiski 7. juulil 2010 esitatud lõpliku ümberkorralduskavaga. |
| --- | --- |

(102)

Vastuseks menetluse algatamise otsusele esitasid Läti ametiasutused 4. septembril 2009 muudetud ümberkorralduskava, et hajutada paljud komisjoni avaldatud kahtlused Parex banka ümberkorralduskava muutmise kaudu. Kava sisu on kirjeldatud jaotises 3.2. Pärast lõplikku otsust Parex banka jaotuse kohta asendati see kava siiski 7. juulil 2010 esitatud lõpliku ümberkorralduskavaga.

6.   MUUD MÄRKUSED

| (103) | Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt 15. juunil ja 13. juulil 2010 dateeritud kirja. Lisaks sellele sai komisjon Läti parlamendi liikmetelt 22. juunil ja 1. juulil 2010 dateeritud kirja. 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kirjas käsitleti peamiselt panga ümberkorraldamisel „toimiva osa eraldamise” ja „rämpsosa eraldamise” stsenaariumi vahel valimise küsimust. 22. juuni ja 1. juuli kirjas keskenduti mõjule, mida Parex banka jaoks valitud strateegia ja pooleliolevad seadusandlikud algatused võivad avaldada Läti õigussüsteemile. |
| --- | --- |

(103)

Pärast määratud tähtaja lõppu sai komisjon Parex banka endistelt enamusaktsionäridelt 15. juunil ja 13. juulil 2010 dateeritud kirja. Lisaks sellele sai komisjon Läti parlamendi liikmetelt 22. juunil ja 1. juulil 2010 dateeritud kirja. 15. juuni ja 13. juuli 2010. aasta kirjas käsitleti peamiselt panga ümberkorraldamisel „toimiva osa eraldamise” ja „rämpsosa eraldamise” stsenaariumi vahel valimise küsimust. 22. juuni ja 1. juuli kirjas keskenduti mõjule, mida Parex banka jaoks valitud strateegia ja pooleliolevad seadusandlikud algatused võivad avaldada Läti õigussüsteemile.

| (104) | Komisjon märgib, et ta on neis kirjades tõstatatud küsimusi lõpliku ümberkorralduskava hindamisel vajaduse korral arvesse võtnud, kui need olid asjakohased ja kuulusid tema pädevusse. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon märgib, et ta on neis kirjades tõstatatud küsimusi lõpliku ümberkorralduskava hindamisel vajaduse korral arvesse võtnud, kui need olid asjakohased ja kuulusid tema pädevusse.

7.   HINDAMINE

7.1.   ABI OLEMASOLU

| (105) | Komisjon peab hindama, kas asjaomased meetmed kujutavad endast riigiabi. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon peab hindama, kas asjaomased meetmed kujutavad endast riigiabi. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (106) | Komisjon märgib, et ta leidis juba esimeses päästmisotsuses, (27) et Parex banka heaks garantii, likviidsustoetuse ja rekapitaliseerimise kujul väljapakutud päästemeetmed, mis säilitatakse pärast Parex banka jaotust ümberkorraldusetapi ajal, kujutavad endast riigiabi. Komisjonil ei ole põhjust oma varasemat hinnangut selle kohta muuta. Kuna need meetmed tulevad kasuks suurele osale Parex banka varasemast majandustegevusest, mida jätkab Citadele banka, kujutavad need endast ka Citadele bankale mõeldud riigiabi. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon märgib, et ta leidis juba esimeses päästmisotsuses, (27) et Parex banka heaks garantii, likviidsustoetuse ja rekapitaliseerimise kujul väljapakutud päästemeetmed, mis säilitatakse pärast Parex banka jaotust ümberkorraldusetapi ajal, kujutavad endast riigiabi. Komisjonil ei ole põhjust oma varasemat hinnangut selle kohta muuta. Kuna need meetmed tulevad kasuks suurele osale Parex banka varasemast majandustegevusest, mida jätkab Citadele banka, kujutavad need endast ka Citadele bankale mõeldud riigiabi.

| (107) | Läti rakendab põhjendustes 63 ja 69 kirjeldatud abimeetmeid selleks, et korraldada ümber Parex banka, mille tegevus oli ning on osaliselt ka edaspidi piiriülene ja rahvusvaheline. Ka Citadele banka, kes võtab üle Parex banka majandustegevuse, tegutseb praegu ja ka tulevikus rahvusvahelisele konkurentsile avatud turgudel. Seepärast mõjutaks igasugune riigi ressurssidest antav soodustus konkurentsi pangandussektoris ja liidusisest kaubandust. Lisaks sellele on kõnealused meetmed valikulised, sest neist saavad kasu üksnes Citadele banka ja Parex banka ning neid rahastatakse riigi ressurssidest. Võttes arvesse praegust finantskriisi ja Parex banka rahalisi raskusi, ei oleks turumajanduslik investor võimaldanud selliseid meetmeid võrreldavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(107)

Läti rakendab põhjendustes 63 ja 69 kirjeldatud abimeetmeid selleks, et korraldada ümber Parex banka, mille tegevus oli ning on osaliselt ka edaspidi piiriülene ja rahvusvaheline. Ka Citadele banka, kes võtab üle Parex banka majandustegevuse, tegutseb praegu ja ka tulevikus rahvusvahelisele konkurentsile avatud turgudel. Seepärast mõjutaks igasugune riigi ressurssidest antav soodustus konkurentsi pangandussektoris ja liidusisest kaubandust. Lisaks sellele on kõnealused meetmed valikulised, sest neist saavad kasu üksnes Citadele banka ja Parex banka ning neid rahastatakse riigi ressurssidest. Võttes arvesse praegust finantskriisi ja Parex banka rahalisi raskusi, ei oleks turumajanduslik investor võimaldanud selliseid meetmeid võrreldavatel tingimustel.

| (108) | Lisaks sellele võib seoses kapitaliseerimismeetmetega arvata, et turumajanduslik investor ootab kõnealuse investeeringuga kaasnevale riskile vastavat tulu. See peab eriti paika Citadele banka puhul, mille riskitaset ei ole praegu hinnatud ja mis on tekkinud raskustes panga ümberkorraldamise tulemusena. |
| --- | --- |

(108)

Lisaks sellele võib seoses kapitaliseerimismeetmetega arvata, et turumajanduslik investor ootab kõnealuse investeeringuga kaasnevale riskile vastavat tulu. See peab eriti paika Citadele banka puhul, mille riskitaset ei ole praegu hinnatud ja mis on tekkinud raskustes panga ümberkorraldamise tulemusena.

| (109) | Komisjon on seisukohal, et „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral (vt põhjendus 69) toimuv varade ülekandmine Parex bankalt Citadele bankale on varade toetusmeede, sest uuel pangal (Citadele banka) ei tule kanda Parex bankasse jäetud mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevaid võimalikke kahjusid. See võimaldab Citadele bankal vältida sellest tingitud kapitali ammendumist. Seetõttu annab kõnealune meede Citadele bankale eelise. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon on seisukohal, et „toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral (vt põhjendus 69) toimuv varade ülekandmine Parex bankalt Citadele bankale on varade toetusmeede, sest uuel pangal (Citadele banka) ei tule kanda Parex bankasse jäetud mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevaid võimalikke kahjusid. See võimaldab Citadele bankal vältida sellest tingitud kapitali ammendumist. Seetõttu annab kõnealune meede Citadele bankale eelise.

| (110) | Varade toetusmeedet rahastatakse riigi ressurssidest, kuna Läti paigutab lõpliku ümberkorralduskava kohaselt Parex bankasse kuni [...] ligi 218,7 miljonit latti kapitali ning on võimalik, et seda kapitali ja [100–200] miljoni lati ulatuses tagastamata hoiuseid ei maksta kavandatud [...] tähtaja lõppedes tagasi (vt tabel 11). |
| --- | --- |

(110)

Varade toetusmeedet rahastatakse riigi ressurssidest, kuna Läti paigutab lõpliku ümberkorralduskava kohaselt Parex bankasse kuni [...] ligi 218,7 miljonit latti kapitali ning on võimalik, et seda kapitali ja [100–200] miljoni lati ulatuses tagastamata hoiuseid ei maksta kavandatud [...] tähtaja lõppedes tagasi (vt tabel 11).

| (111) | Eeltoodut arvesse võttes leitakse, et varade jaotuse ajal toimuv täiendav rekapitaliseerimine, mille raames tehakse Citadele bankasse 103 miljoni lati suurune kapitalisüst ja konverteeritakse Parex bankas olevad riigi hoiused ja nende intressid varade jaotuse ajal ja pärast seda (vt põhjendus 63), ning varade toetusmeede (vt põhjendus 69) kujutavad endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt samuti riigiabi. |
| --- | --- |

(111)

Eeltoodut arvesse võttes leitakse, et varade jaotuse ajal toimuv täiendav rekapitaliseerimine, mille raames tehakse Citadele bankasse 103 miljoni lati suurune kapitalisüst ja konverteeritakse Parex bankas olevad riigi hoiused ja nende intressid varade jaotuse ajal ja pärast seda (vt põhjendus 63), ning varade toetusmeede (vt põhjendus 69) kujutavad endast ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt samuti riigiabi.

7.2.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

7.2.1.   KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (112) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b antakse komisjonile õigus tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui seda antakse „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, leiab komisjon, et Parex banka süsteemse tähtsuse tõttu saab käesoleval juhul kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b ja teatatud abimeetmeid tuleb hinnata selle põhjal. |
| --- | --- |

(112)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b antakse komisjonile õigus tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks, kui seda antakse „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, leiab komisjon, et Parex banka süsteemse tähtsuse tõttu saab käesoleval juhul kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b ja teatatud abimeetmeid tuleb hinnata selle põhjal.

| (113) | Vastavalt kolmele praeguse finantskriisiga seoses vastu võetud teatisele, (28) mis kehtisid asjaomase otsuse tegemise ajal, anti juhtumile menetluse algatamise otsuses esialgne hinnang kooskõlas põhimõtetega, mis on esitatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (29) ja võttes arvesse finantsturgude kriisi eripärasid. |
| --- | --- |

(113)

Vastavalt kolmele praeguse finantskriisiga seoses vastu võetud teatisele, (28) mis kehtisid asjaomase otsuse tegemise ajal, anti juhtumile menetluse algatamise otsuses esialgne hinnang kooskõlas põhimõtetega, mis on esitatud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (29) ja võttes arvesse finantsturgude kriisi eripärasid.

| (114) | Kuigi menetluse algatamise otsuses viidati suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, on komisjon oma teatise (finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”)) (30) põhjenduses 49 selgitanud, et kõiki finantseerimisasutustega seotud abi juhtumeid, millest talle teatati enne 31. detsembrit 2010, hinnatakse pankadele antud ümberkorraldusabina vastavalt ümberkorraldamisteatisele, mitte vastavalt suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. |
| --- | --- |

(114)

Kuigi menetluse algatamise otsuses viidati suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, on komisjon oma teatise (finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (edaspidi „ümberkorraldamisteatis”)) (30) põhjenduses 49 selgitanud, et kõiki finantseerimisasutustega seotud abi juhtumeid, millest talle teatati enne 31. detsembrit 2010, hinnatakse pankadele antud ümberkorraldusabina vastavalt ümberkorraldamisteatisele, mitte vastavalt suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta.

| (115) | Varade toetusmeedet tuleb hinnata samuti vastavalt teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (31) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”). |
| --- | --- |

(115)

Varade toetusmeedet tuleb hinnata samuti vastavalt teatisele langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (31) (edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”).

| (116) | Juba esimeses päästmisotsuses leiti (ja hiljem kinnitati seda muu hulgas menetluse algatamise otsuses), et Parex banka on raskustes ettevõtja ja seetõttu tuleb pank põhjalikult ümber korraldada. |
| --- | --- |

(116)

Juba esimeses päästmisotsuses leiti (ja hiljem kinnitati seda muu hulgas menetluse algatamise otsuses), et Parex banka on raskustes ettevõtja ja seetõttu tuleb pank põhjalikult ümber korraldada.

7.2.2.   MEETMETE KOKKUSOBIVUS LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISEGA

| (117) | Nagu põhjendustes 109, 108 ja 111 märgitud, saab varade Parex bankalt Citadele bankale ülekandmise tehingut pidada varade toetusmeetmeks. Riik võtab enda kanda märkimisväärse osa mittepõhivaradest ja langeva väärtusega varadest tulenevatest kahjudest. |
| --- | --- |

(117)

Nagu põhjendustes 109, 108 ja 111 märgitud, saab varade Parex bankalt Citadele bankale ülekandmise tehingut pidada varade toetusmeetmeks. Riik võtab enda kanda märkimisväärse osa mittepõhivaradest ja langeva väärtusega varadest tulenevatest kahjudest.

| (118) | Varade toetusmeetmete suhtes kohaldatavad eritingimused on sätestatud langenud väärtusega varade teatises. Selle teatise jaotise 5.2 kohaselt peab varade toetusmeede tagama eelneva läbipaistvuse ja kulude võrdse jagamise, millele järgneb abikõlblike varade väärtuse korrektne hindamine ja valitsusele asjakohase hüvitise maksmine, nii et varade toetusmeede tagab aktsionäride vastutuse ega moonuta põhjendamatult konkurentsi. |
| --- | --- |

(118)

Varade toetusmeetmete suhtes kohaldatavad eritingimused on sätestatud langenud väärtusega varade teatises. Selle teatise jaotise 5.2 kohaselt peab varade toetusmeede tagama eelneva läbipaistvuse ja kulude võrdse jagamise, millele järgneb abikõlblike varade väärtuse korrektne hindamine ja valitsusele asjakohase hüvitise maksmine, nii et varade toetusmeede tagab aktsionäride vastutuse ega moonuta põhjendamatult konkurentsi.

| (119) | Üldiselt võib öelda, et kui see juhtum on sarnastest tehingutest (32) erinev, on see seda positiivses mõttes, sest Läti ei kanna kõiki langenud väärtusega portfellist tulenevaid kahjusid. Selle asemel kaetakse kahjud vaid maksimumsumma ulatuses ja määral, mis on vajalik, et Parex banka kapital vastaks kuni [...] nõuetele. „Toimiva osa eraldamise” meetodil põhinevate varade jaotamise stsenaariumide korral, nagu käesoleval juhul, kannavad osa mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevatest kahjudest ka endised enamusaktsionärid ja allesjäänud vähemusaktsionärid. See meetod on riigiabi seisukohalt positiivne, sest vähendab mõnevõrra varade väärtuse languse ulatuse täieulatusliku hindamise vajadust. |
| --- | --- |

(119)

Üldiselt võib öelda, et kui see juhtum on sarnastest tehingutest (32) erinev, on see seda positiivses mõttes, sest Läti ei kanna kõiki langenud väärtusega portfellist tulenevaid kahjusid. Selle asemel kaetakse kahjud vaid maksimumsumma ulatuses ja määral, mis on vajalik, et Parex banka kapital vastaks kuni [...] nõuetele. „Toimiva osa eraldamise” meetodil põhinevate varade jaotamise stsenaariumide korral, nagu käesoleval juhul, kannavad osa mittepõhivarast ja langeva väärtusega varast tulenevatest kahjudest ka endised enamusaktsionärid ja allesjäänud vähemusaktsionärid. See meetod on riigiabi seisukohalt positiivne, sest vähendab mõnevõrra varade väärtuse languse ulatuse täieulatusliku hindamise vajadust.

| (120) | Langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb hinnata siirdehinna ja hüvitise asjakohasust. Käesoleval juhul on selge, et Parex bankale jäävate varade arvestuslik väärtus on nende turuväärtusest suurem ja kujutab endast seetõttu riigiabi Citadele bankale, nagu põhjendustes 109–111 juba märgitud. |
| --- | --- |

(120)

Langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb hinnata siirdehinna ja hüvitise asjakohasust. Käesoleval juhul on selge, et Parex bankale jäävate varade arvestuslik väärtus on nende turuväärtusest suurem ja kujutab endast seetõttu riigiabi Citadele bankale, nagu põhjendustes 109–111 juba märgitud.

| (121) | Langenud väärtusega varade teatise punktide 23 ja 41 kohaselt peab varade ostu meetmete siirdehinna aluseks olema nende pikaajaline majanduslik väärtus. „Toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral peaks toimiv pank seepärast põhimõtteliselt katma üleandmise väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe. Kui bilansilise maksejõuetuse vältimine ei ole võimalik, tuleb see vahe näiteks sissenõudmise (claw-back) teel tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(121)

Langenud väärtusega varade teatise punktide 23 ja 41 kohaselt peab varade ostu meetmete siirdehinna aluseks olema nende pikaajaline majanduslik väärtus. „Toimiva osa eraldamise” stsenaariumi korral peaks toimiv pank seepärast põhimõtteliselt katma üleandmise väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe. Kui bilansilise maksejõuetuse vältimine ei ole võimalik, tuleb see vahe näiteks sissenõudmise (claw-back) teel tagasi nõuda.

| (122) | Nagu põhjenduses 69 märgitud, kannaks riik konservatiivse hinnangu kohaselt käesoleval juhul halvima stsenaariumi korral [100–400] miljonit latti kahju; põhistsenaariumi korral kannaks riik [...] miljonit latti kahju. Arvestades seda, et enamikul laenudest on tagatised, ei ole varade pikaajalist majanduslikku väärtust finantsprognoosides liiga optimistlikult hinnatud. Kui Citadele banka suudaks need kahjud täielikult katta, oleks meede samaväärne varade üleandmisega tegeliku majandusliku väärtusega. |
| --- | --- |

(122)

Nagu põhjenduses 69 märgitud, kannaks riik konservatiivse hinnangu kohaselt käesoleval juhul halvima stsenaariumi korral [100–400] miljonit latti kahju; põhistsenaariumi korral kannaks riik [...] miljonit latti kahju. Arvestades seda, et enamikul laenudest on tagatised, ei ole varade pikaajalist majanduslikku väärtust finantsprognoosides liiga optimistlikult hinnatud. Kui Citadele banka suudaks need kahjud täielikult katta, oleks meede samaväärne varade üleandmisega tegeliku majandusliku väärtusega.

| (123) | Lisaks sellele leiab komisjon langenud väärtusega varade teatise jaotise 5.2 kohaselt, et Citadele banka peab maksma langenud väärtusega varade meetmetega saavutatud kapitalitoetuse eest nõuetekohast hüvitist. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks sellele leiab komisjon langenud väärtusega varade teatise jaotise 5.2 kohaselt, et Citadele banka peab maksma langenud väärtusega varade meetmetega saavutatud kapitalitoetuse eest nõuetekohast hüvitist.

| (124) | Hüvitise nõudmisel (sealhulgas vajaduse korral sissenõudmisel) on kaks eesmärki: tagada kulude jagamine ja võrdsed võimalused (st minimeerida konkurentsimoonutusi). |
| --- | --- |

(124)

Hüvitise nõudmisel (sealhulgas vajaduse korral sissenõudmisel) on kaks eesmärki: tagada kulude jagamine ja võrdsed võimalused (st minimeerida konkurentsimoonutusi).

| (125) | Võttes arvesse varade toetusmeetmete ja prognoositud puhastulu hinnangulist mõju (vt tabelid 3 ja 4), on komisjon seisukohal, et Citadele banka ei suuda maksta toetusmeetme eest nõutavat hüvitist (sealhulgas täielik sissenõudmine), kuni ta tegeleb veel elujõulisuse taastamisega. Prognoositud puhastulu peaks tal siiski võimaldama maksta vähemalt osa hüvitist pärast seda, kui ta jõuab uuesti kasumisse ja saavutab piisava kapitalibaasi. |
| --- | --- |

(125)

Võttes arvesse varade toetusmeetmete ja prognoositud puhastulu hinnangulist mõju (vt tabelid 3 ja 4), on komisjon seisukohal, et Citadele banka ei suuda maksta toetusmeetme eest nõutavat hüvitist (sealhulgas täielik sissenõudmine), kuni ta tegeleb veel elujõulisuse taastamisega. Prognoositud puhastulu peaks tal siiski võimaldama maksta vähemalt osa hüvitist pärast seda, kui ta jõuab uuesti kasumisse ja saavutab piisava kapitalibaasi.

| (126) | Seepärast on komisjon rahul Läti kohustusega, mille kohaselt maksab Citadele banka riigile varade toetusmeetme eest hüvitist halvima stsenaariumi korral kantavate hinnanguliste kahjude ulatuses, mis hõlmavad riigi hoiuseid, mis varade realiseerimise lõpus kaotatakse ([100–200] miljonit latti), ja riigi rekapitaliseerimismeetmeid ([...] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist ja seda tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole madalam kui 12 %, ja sellises ulatuses, et Citadele banka ei jääks asjaomasel aastal kahjumisse. See kohustus kehtib Citadele banka müügini (vt põhjendus 81). Komisjon on üldiselt seisukohal, et see mehhanism tagab Citadele banka võimalikult suure osalemise [...] tulenevate kulude katmises. |
| --- | --- |

(126)

Seepärast on komisjon rahul Läti kohustusega, mille kohaselt maksab Citadele banka riigile varade toetusmeetme eest hüvitist halvima stsenaariumi korral kantavate hinnanguliste kahjude ulatuses, mis hõlmavad riigi hoiuseid, mis varade realiseerimise lõpus kaotatakse ([100–200] miljonit latti), ja riigi rekapitaliseerimismeetmeid ([...] miljonit latti). Hüvitist kajastatakse kuludena kasumi/kahjumi kontol enne aastase puhastulu kindlaksmääramist ja seda tuleb maksta igal aastal, mil Citadele banka kapitali adekvaatsuse määr ei ole madalam kui 12 %, ja sellises ulatuses, et Citadele banka ei jääks asjaomasel aastal kahjumisse. See kohustus kehtib Citadele banka müügini (vt põhjendus 81). Komisjon on üldiselt seisukohal, et see mehhanism tagab Citadele banka võimalikult suure osalemise [...] tulenevate kulude katmises.

| (127) | Kuna hüvitis ja sissenõudmine ei pruugi siiski küündida langenud väärtusega varade teatises ettenähtud tasemeni, nõutakse nimetatud teatise punktis 41 ulatuslikku ümberkorraldamist. Ümberkorraldamine peab eelkõige hõlmama raskustes oleva panga suuruse märkimisväärset vähendamist hüvitiseks selle eest, et Citadele banka ei kanna kahjusid täielikult ega maksa täielikult piisavat hüvitist. |
| --- | --- |

(127)

Kuna hüvitis ja sissenõudmine ei pruugi siiski küündida langenud väärtusega varade teatises ettenähtud tasemeni, nõutakse nimetatud teatise punktis 41 ulatuslikku ümberkorraldamist. Ümberkorraldamine peab eelkõige hõlmama raskustes oleva panga suuruse märkimisväärset vähendamist hüvitiseks selle eest, et Citadele banka ei kanna kahjusid täielikult ega maksa täielikult piisavat hüvitist.

| (128) | Ümberkorraldamise piisavuse hindamiseks tuleb lähtuda hüvitise ja sissenõudmise eesmärkidest, st kulude jagamisest ja konkurentsimoonutuste leevendamisest. Eelkõige tuleb kindlaks teha, kas piisav kulude jagamine on saavutatud muude vahenditega ja kas konkurentsimoonutusi on piiratud Citadele banka turupositsiooni ja suuruse kontrollimisega. Selle hindamise käigus tuleb arvesse võtta muid Parex banka ja Citadele banka heaks rakendatud abimeetmeid ning seda on kirjeldatud käesoleva otsuse osas, milles analüüsitakse abimeetmete kokkusobivust ümberkorraldamisteatisega (vt põhjendus 144 jj). |
| --- | --- |

(128)

Ümberkorraldamise piisavuse hindamiseks tuleb lähtuda hüvitise ja sissenõudmise eesmärkidest, st kulude jagamisest ja konkurentsimoonutuste leevendamisest. Eelkõige tuleb kindlaks teha, kas piisav kulude jagamine on saavutatud muude vahenditega ja kas konkurentsimoonutusi on piiratud Citadele banka turupositsiooni ja suuruse kontrollimisega. Selle hindamise käigus tuleb arvesse võtta muid Parex banka ja Citadele banka heaks rakendatud abimeetmeid ning seda on kirjeldatud käesoleva otsuse osas, milles analüüsitakse abimeetmete kokkusobivust ümberkorraldamisteatisega (vt põhjendus 144 jj).

| (129) | Parex banka on pärast jaotust eraldiseisev ja Citadele bankast organisatsiooniliselt sõltumatu, nagu on nõutud langenud väärtusega varade teatise jaotises 5.6. |
| --- | --- |

(129)

Parex banka on pärast jaotust eraldiseisev ja Citadele bankast organisatsiooniliselt sõltumatu, nagu on nõutud langenud väärtusega varade teatise jaotises 5.6.

| (130) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et käesolev juhtum on kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega. |
| --- | --- |

(130)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et käesolev juhtum on kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega.

7.2.3.   KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA

| (131) | Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Et tagada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras:






  i) | tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise; |
| --- | --- | --- |

(131)

Ümberkorraldamisteatises on sätestatud riigiabi eeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel praeguse kriisi ajal. Et tagada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b peab finantseerimisasutuse ümberkorraldamine praeguse finantskriisi olukorras:

i)

tooma kaasa panga pikaajalise elujõulisuse taastamise;

| ii) | hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine); |
| --- | --- |

ii)

hõlmama abisaaja piisavat omapanust (kulude jagamine);

| iii) | hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

iii)

hõlmama piisavaid meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (132) | Ümberkorraldamist käsitleva teatise 2. jaos on märgitud, et liikmesriik peab esitama ühtse, kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava. Selles peaks olema selgitatud, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata. Kavas tuleks ka selgitada panga raskuste põhjusi ja panga enda nõrku külgi ning kirjeldada üldjoontes, kuidas saab kavandatud ümberkorraldusmeetmete abil panga probleeme kõrvaldada. |
| --- | --- |

(132)

Ümberkorraldamist käsitleva teatise 2. jaos on märgitud, et liikmesriik peab esitama ühtse, kõikehõlmava ja üksikasjaliku ümberkorralduskava. Selles peaks olema selgitatud, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada pikaajalise elujõulisuse riigiabist sõltumata. Kavas tuleks ka selgitada panga raskuste põhjusi ja panga enda nõrku külgi ning kirjeldada üldjoontes, kuidas saab kavandatud ümberkorraldusmeetmete abil panga probleeme kõrvaldada.

| (133) | Läti lõplik ümberkorralduskava on kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktis 11 sätestatud nõuetega ühtne, kõikehõlmav ja üksikasjalik. See sisaldab üksikasjalikku teavet ärimudeli, aluseks võetud eelduste ja neist tulenevate finantsprognooside kohta. Kooskõlas nimetatud teatise punktiga 10 selgitatakse kavas ka Parex banka raskuste põhjusi, eelkõige seda, miks juhtkond valis ebasobiva äristrateegia ja tegi mõned riskantsed otsused (vt käesoleva otsuse jaotis 2.1 ja põhjendused 38–42). Lõplikus kavas kirjeldatud ümberkorraldustegevus on panga puuduste kõrvaldamiseks sobiv. Seega hajutab lõplik ümberkorralduskava kahtlused, mida menetluse algatamise otsuses esialgse ümberkorralduskavaga seoses avaldati. |
| --- | --- |

(133)

Läti lõplik ümberkorralduskava on kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktis 11 sätestatud nõuetega ühtne, kõikehõlmav ja üksikasjalik. See sisaldab üksikasjalikku teavet ärimudeli, aluseks võetud eelduste ja neist tulenevate finantsprognooside kohta. Kooskõlas nimetatud teatise punktiga 10 selgitatakse kavas ka Parex banka raskuste põhjusi, eelkõige seda, miks juhtkond valis ebasobiva äristrateegia ja tegi mõned riskantsed otsused (vt käesoleva otsuse jaotis 2.1 ja põhjendused 38–42). Lõplikus kavas kirjeldatud ümberkorraldustegevus on panga puuduste kõrvaldamiseks sobiv. Seega hajutab lõplik ümberkorralduskava kahtlused, mida menetluse algatamise otsuses esialgse ümberkorralduskavaga seoses avaldati.

| (134) | Täpsemalt pöörati menetluse algatamise otsuses põhitähelepanu ärimudeli rõhuasetusele, kuid lõpliku ümberkorralduskava kohaselt koondab Citadele banka oma tähelepanu uuesti tavapärasele pangandustegevusele Balti riikides. Sellest tulenevalt keskendub Citadele banka oma põhitegevusele ning loobub tegevusest neis valdkondades, mis süvendasid ta rahalisi raskusi. Eelkõige peetakse positiivseks seda, et kõik SRÜ liisingud (sh tütarettevõtjate omad) ja SRÜ viivislaenud jäetakse Parex bankale. Kuigi SRÜ teenindatavad laenud anti üle Citadele bankale, on Läti võtnud kohustuse, et need loovutatakse, ja uusi laene ühelgi juhul välja ei anta (vt põhjendused 72 ja 83). Lisaks sellele loovutatakse varahaldus Citadele bankast eraldi [...] või müüakse see koos Citadele bankaga, kui selleks kuupäevaks leitakse investor kogu panga jaoks (vt käesoleva otsuse põhjendus 73). |
| --- | --- |

(134)

Täpsemalt pöörati menetluse algatamise otsuses põhitähelepanu ärimudeli rõhuasetusele, kuid lõpliku ümberkorralduskava kohaselt koondab Citadele banka oma tähelepanu uuesti tavapärasele pangandustegevusele Balti riikides. Sellest tulenevalt keskendub Citadele banka oma põhitegevusele ning loobub tegevusest neis valdkondades, mis süvendasid ta rahalisi raskusi. Eelkõige peetakse positiivseks seda, et kõik SRÜ liisingud (sh tütarettevõtjate omad) ja SRÜ viivislaenud jäetakse Parex bankale. Kuigi SRÜ teenindatavad laenud anti üle Citadele bankale, on Läti võtnud kohustuse, et need loovutatakse, ja uusi laene ühelgi juhul välja ei anta (vt põhjendused 72 ja 83). Lisaks sellele loovutatakse varahaldus Citadele bankast eraldi [...] või müüakse see koos Citadele bankaga, kui selleks kuupäevaks leitakse investor kogu panga jaoks (vt käesoleva otsuse põhjendus 73).

| (135) | Nagu märkis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, on kujunemisjärgus Citadele banka kriisieelsest Parex bankast palju väiksem. Suurus väheneb eelkõige varade jaotuse ja loovutamiste tõttu. Esialgses ümberkorralduskavas kavandatud agressiivne laienemine laenu- ja hoiuseturgudel jääb lõpliku ümberkorralduskava kohaselt konservatiivselt tagasihoidlikumaks ja Läti on võtnud kohustuse seda piirata (vt käesoleva otsuse põhjendused 77 ja 78). |
| --- | --- |

(135)

Nagu märkis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, on kujunemisjärgus Citadele banka kriisieelsest Parex bankast palju väiksem. Suurus väheneb eelkõige varade jaotuse ja loovutamiste tõttu. Esialgses ümberkorralduskavas kavandatud agressiivne laienemine laenu- ja hoiuseturgudel jääb lõpliku ümberkorralduskava kohaselt konservatiivselt tagasihoidlikumaks ja Läti on võtnud kohustuse seda piirata (vt käesoleva otsuse põhjendused 77 ja 78).

| (136) | Citadele banka juhtimisstiili (suuraktsionärid ning nõukogu ja juhatuse liikmed on juba vahetunud) ja üldjuhtimise muutusi ning tugevnenud riskijuhtimist ja -kontrolli pangas hinnatakse positiivseks. Parex banka halduskulusid on juba 39 % vähendatud. Citadele banka kulude-tulude suhe väheneb 2014. aastal eeldatavalt [35–55] % peamiselt filiaalide võrgustiku ja personalikulude optimeerimise tulemusena. |
| --- | --- |

(136)

Citadele banka juhtimisstiili (suuraktsionärid ning nõukogu ja juhatuse liikmed on juba vahetunud) ja üldjuhtimise muutusi ning tugevnenud riskijuhtimist ja -kontrolli pangas hinnatakse positiivseks. Parex banka halduskulusid on juba 39 % vähendatud. Citadele banka kulude-tulude suhe väheneb 2014. aastal eeldatavalt [35–55] % peamiselt filiaalide võrgustiku ja personalikulude optimeerimise tulemusena.

| (137) | Ümberkorraldamisteatise punktides 12–15 sätestatud nõuete kohaselt tuleks lõplikus ümberkorralduskavas ka selgitada, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse ilma jätkuva riigiabita. Eelkõige peab pank suutma tagada omakapitali piisava tasuvuse, kattes samal ajal kõik oma tavapärase tegevuse kulud ja järgides asjakohaseid regulatiivseid nõudeid. |
| --- | --- |

(137)

Ümberkorraldamisteatise punktides 12–15 sätestatud nõuete kohaselt tuleks lõplikus ümberkorralduskavas ka selgitada, kuidas pank kavatseb võimalikult kiiresti taastada oma pikaajalise elujõulisuse ilma jätkuva riigiabita. Eelkõige peab pank suutma tagada omakapitali piisava tasuvuse, kattes samal ajal kõik oma tavapärase tegevuse kulud ja järgides asjakohaseid regulatiivseid nõudeid.

| (138) | Esiteks sisaldab ümberkorralduskava üksikasjalikke finantsandmeid ja 2006.–2015. aasta prognoose, sealhulgas teavet panga tulude, kulude, varade väärtuse languse, kasumi ja kapitalipositsiooni kohta. Komisjon leiab, et esitatud põhistsenaariumi prognoosid põhinevad asjakohastel makromajanduslikel eeldustel (need on vähem optimistlikud kui Euroopa 2010. aasta kevade majandusprognoos). |
| --- | --- |

(138)

Esiteks sisaldab ümberkorralduskava üksikasjalikke finantsandmeid ja 2006.–2015. aasta prognoose, sealhulgas teavet panga tulude, kulude, varade väärtuse languse, kasumi ja kapitalipositsiooni kohta. Komisjon leiab, et esitatud põhistsenaariumi prognoosid põhinevad asjakohastel makromajanduslikel eeldustel (need on vähem optimistlikud kui Euroopa 2010. aasta kevade majandusprognoos).

| (139) | Citadele banka eeldab, et ta teenib jälle kasumit 2011. aastal ja et ta aastatulemused paranevad pidevalt kogu ümberkorraldusperioodi jooksul. 2014. aastal peaks omakapitali tasuvus prognooside kohaselt olema [18–28] %, mis on Läti tavapäraste turutingimuste korral piisav tase. See oleks võrreldav varasema omakapitali tasuvusega, mis oli 2006. aastal 28 % ja 2007. aastal 20 %. Citadele banka ja muude kontserni kuuluvate ettevõtjate kapitali adekvaatsuse määr on regulatiivsetest miinimumnõuetest tunduvalt väiksem. Võttes arvesse panga stabiilset ärimudelit ja varasemaid andmeid Parex banka põhitegevuse kohta, leiab komisjon esitatud teabe põhjal, et tehtud prognoosid on usutavad. |
| --- | --- |

(139)

Citadele banka eeldab, et ta teenib jälle kasumit 2011. aastal ja et ta aastatulemused paranevad pidevalt kogu ümberkorraldusperioodi jooksul. 2014. aastal peaks omakapitali tasuvus prognooside kohaselt olema [18–28] %, mis on Läti tavapäraste turutingimuste korral piisav tase. See oleks võrreldav varasema omakapitali tasuvusega, mis oli 2006. aastal 28 % ja 2007. aastal 20 %. Citadele banka ja muude kontserni kuuluvate ettevõtjate kapitali adekvaatsuse määr on regulatiivsetest miinimumnõuetest tunduvalt väiksem. Võttes arvesse panga stabiilset ärimudelit ja varasemaid andmeid Parex banka põhitegevuse kohta, leiab komisjon esitatud teabe põhjal, et tehtud prognoosid on usutavad.

| (140) | Teiseks on komisjon keskpanga stressitesti (vt põhjendus 45) põhjal seisukohal, et Citadele banka suudab stressistsenaariumi korral toime tulla täiendavat abi vajamata. Stressistsenaarium näitab, et pank täidab regulatiivseid kapitalinõudeid. Lisaks sellele nähtub stressitestis kasutatud tundlikkusanalüüsist, et märkimisväärselt muutuv majanduskeskkond ei tohiks panga elujõulisust ohtu seada. |
| --- | --- |

(140)

Teiseks on komisjon keskpanga stressitesti (vt põhjendus 45) põhjal seisukohal, et Citadele banka suudab stressistsenaariumi korral toime tulla täiendavat abi vajamata. Stressistsenaarium näitab, et pank täidab regulatiivseid kapitalinõudeid. Lisaks sellele nähtub stressitestis kasutatud tundlikkusanalüüsist, et märkimisväärselt muutuv majanduskeskkond ei tohiks panga elujõulisust ohtu seada.

| (141) | Kolmandaks ei kohaldata Citadele bankale hoiuste väljavõtmise piiranguid ja täidetakse kõiki muid regulatiivseid nõudeid. Hoiuste väljavõtmise piirangutega seoses on suur osa peamistest hoiustajatest nõustunud jätma hoiused pärast piirangute tühistamist teatavaks ajaks panka. Need hoiused on Citadele bankale reaalselt üle kantud (nagu on märgitud tabelis 2). Lisaks sellele on komisjon rahul kavandatud väikse riskiga rahastamismudeliga, mis tugineb rohkem pikaajalisele rahastamisele ja kõrvaldab seega varasema kohustuste ja varade tähtaegade erinevuse. |
| --- | --- |

(141)

Kolmandaks ei kohaldata Citadele bankale hoiuste väljavõtmise piiranguid ja täidetakse kõiki muid regulatiivseid nõudeid. Hoiuste väljavõtmise piirangutega seoses on suur osa peamistest hoiustajatest nõustunud jätma hoiused pärast piirangute tühistamist teatavaks ajaks panka. Need hoiused on Citadele bankale reaalselt üle kantud (nagu on märgitud tabelis 2). Lisaks sellele on komisjon rahul kavandatud väikse riskiga rahastamismudeliga, mis tugineb rohkem pikaajalisele rahastamisele ja kõrvaldab seega varasema kohustuste ja varade tähtaegade erinevuse.

| (142) | Lõpuks on kavaga ette nähtud, et Citadele banka maksab riigi likviidsusmeetmed tagasi 31. detsembriks 2012 isegi halvima stsenaariumi korral. See kavandatud tagastamine lahendab menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 tõstatatud probleemi, et pank tugineb ka pärast ümberkorraldusperioodi riigi likviidsusmeetmetele. Lisaks sellele märgib komisjon, et 103 miljoni lati suurune riigi kapital, mis paigutatakse varade jaotuse kuupäeval Citadele bankasse, „lunastatakse” kooskõlas Läti kohustusega müüa Citadele banka 31. detsembriks 2014 (vt põhjendus 76). |
| --- | --- |

(142)

Lõpuks on kavaga ette nähtud, et Citadele banka maksab riigi likviidsusmeetmed tagasi 31. detsembriks 2012 isegi halvima stsenaariumi korral. See kavandatud tagastamine lahendab menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 tõstatatud probleemi, et pank tugineb ka pärast ümberkorraldusperioodi riigi likviidsusmeetmetele. Lisaks sellele märgib komisjon, et 103 miljoni lati suurune riigi kapital, mis paigutatakse varade jaotuse kuupäeval Citadele bankasse, „lunastatakse” kooskõlas Läti kohustusega müüa Citadele banka 31. detsembriks 2014 (vt põhjendus 76).

| (143) | Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et Citadele banka uus ärimudel on elujõuline ja pikaajaliselt jätkusuutlik. Seepärast suudab ümberkorraldatud pank omal jõul ja asjakohaseid regulatiivseid nõudeid järgides turul konkureerida ning tema elujõulisus ei satu ohtu isegi märkimisväärselt muutuvas olukorras. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et Parex banka ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud pikaajalise elujõulisuse taastamise nõuetele. |
| --- | --- |

(143)

Eeltoodu põhjal leiab komisjon, et Citadele banka uus ärimudel on elujõuline ja pikaajaliselt jätkusuutlik. Seepärast suudab ümberkorraldatud pank omal jõul ja asjakohaseid regulatiivseid nõudeid järgides turul konkureerida ning tema elujõulisus ei satu ohtu isegi märkimisväärselt muutuvas olukorras. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et Parex banka ümberkorralduskava vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud pikaajalise elujõulisuse taastamise nõuetele.

| (144) | Ümberkorraldamisteatise 3. jaos on sätestatud, et pangad ja nende sidusrühmad peavad andma ümberkorraldamisse võimalikult suure panuse, et abi oleks minimaalne ning piirataks konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu. See nõue tähendab, et pangad kasutavad ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müües varasid, samal ajal kui sidusrühmad peaksid võimaluse korral katma panga kahjud. Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt kaetakse ümberkorraldusabist vaid sellised kulud, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(144)

Ümberkorraldamisteatise 3. jaos on sätestatud, et pangad ja nende sidusrühmad peavad andma ümberkorraldamisse võimalikult suure panuse, et abi oleks minimaalne ning piirataks konkurentsimoonutusi ja moraalset ohtu. See nõue tähendab, et pangad kasutavad ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müües varasid, samal ajal kui sidusrühmad peaksid võimaluse korral katma panga kahjud. Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt kaetakse ümberkorraldusabist vaid sellised kulud, mis on vajalikud panga elujõulisuse taastamiseks.

| (145) | Erinevalt 11. mail 2009 esitatud esialgsest kavast on lõplikul ümberkorralduskaval selge rõhuasetus ja selles on loobutud Parex banka puhul algselt kavandatud laienemisstrateegiast. See sihipärane lähenemisviis aitas nõutud abi piirata. Seetõttu hinnatakse kavandatud loovutamisi ja Citadele banka bilansimahu vähendamist ning Parex banka asetamist [...] positiivseks. Täpsemalt kaetakse osa ümberkorralduskulusid varade realiseerimise tuludest, mis vähendab abivajadust. Komisjon rõhutab, et Läti ametiasutused on esitanud kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku ja loovutamise eest vastutava isiku, et tagada kohustuste täitmine. Lisaks sellele märgib komisjon seoses ümberkorralduskulude katmisesse panga siseressurssidest antava panusega, et pank rakendab ulatuslikke kulude kärpimise meetmeid. |
| --- | --- |

(145)

Erinevalt 11. mail 2009 esitatud esialgsest kavast on lõplikul ümberkorralduskaval selge rõhuasetus ja selles on loobutud Parex banka puhul algselt kavandatud laienemisstrateegiast. See sihipärane lähenemisviis aitas nõutud abi piirata. Seetõttu hinnatakse kavandatud loovutamisi ja Citadele banka bilansimahu vähendamist ning Parex banka asetamist [...] positiivseks. Täpsemalt kaetakse osa ümberkorralduskulusid varade realiseerimise tuludest, mis vähendab abivajadust. Komisjon rõhutab, et Läti ametiasutused on esitanud kavandatud loovutamiste üksikasjaliku ajakava ning kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku ja loovutamise eest vastutava isiku, et tagada kohustuste täitmine. Lisaks sellele märgib komisjon seoses ümberkorralduskulude katmisesse panga siseressurssidest antava panusega, et pank rakendab ulatuslikke kulude kärpimise meetmeid.

| (146) | Ollakse seisukohal, et meetmed, mida on juba rakendatud ja mida Läti on kohustunud võtma, tagavad omavahendite kasutamise ja Parex banka eraõiguslike kapitaliomanike piisava panuse ümberkorraldamisse. |
| --- | --- |

(146)

Ollakse seisukohal, et meetmed, mida on juba rakendatud ja mida Läti on kohustunud võtma, tagavad omavahendite kasutamise ja Parex banka eraõiguslike kapitaliomanike piisava panuse ümberkorraldamisse.

| (147) | Endiste enamusaktsionäride kulusid saab näidata kogu nende omandiõiguse Läti-poolse ülevõtmisega Parex bankas sümboolse hinna ehk 2 lati eest. Nende osalus on tühistatud ja seega on nad Parex banka ebaõnnestumise tagajärjed kandnud. Lisaks endiste enamusaktsionäride kõrvaldamisele on riigi ja EBRD teostatud panga rekapitaliseerimise tulemusena vähemusaktsionäride osalus märkimisväärselt vähenenud. Nende osalus on vähenenud varasemast 15,2 %-st praeguse 3,7 %-ni ja nad jäävad pärast varade jaotust Parex bankasse ([...]). Need meetmed on oluliseks märgiks moraalse ohu kõrvaldamisest. |
| --- | --- |

(147)

Endiste enamusaktsionäride kulusid saab näidata kogu nende omandiõiguse Läti-poolse ülevõtmisega Parex bankas sümboolse hinna ehk 2 lati eest. Nende osalus on tühistatud ja seega on nad Parex banka ebaõnnestumise tagajärjed kandnud. Lisaks endiste enamusaktsionäride kõrvaldamisele on riigi ja EBRD teostatud panga rekapitaliseerimise tulemusena vähemusaktsionäride osalus märkimisväärselt vähenenud. Nende osalus on vähenenud varasemast 15,2 %-st praeguse 3,7 %-ni ja nad jäävad pärast varade jaotust Parex bankasse ([...]). Need meetmed on oluliseks märgiks moraalse ohu kõrvaldamisest.

| (148) | Lisaks sellele on allesjäänud aktsionäride allutatud laenud Parex banka allutatud kohustused. Prognooside kohaselt ei saa Parex banka varade likvideerimisel põhistsenaariumi korral piisavalt tulu, et katta muid kohustusi peale panga eeliskohustuste. Kuna allutatud laenude tähtaeg saabub 2015.–2018. aastal ja riik toetab üksnes Parex banka kapitali [...], saades samal ajal oma hoiuste eest piisavat hüvitist, kannavad allutatud võlakirjade omanikud oma investeeritud kapitalilt tõenäoliselt kahjumit [...]. |
| --- | --- |

(148)

Lisaks sellele on allesjäänud aktsionäride allutatud laenud Parex banka allutatud kohustused. Prognooside kohaselt ei saa Parex banka varade likvideerimisel põhistsenaariumi korral piisavalt tulu, et katta muid kohustusi peale panga eeliskohustuste. Kuna allutatud laenude tähtaeg saabub 2015.–2018. aastal ja riik toetab üksnes Parex banka kapitali [...], saades samal ajal oma hoiuste eest piisavat hüvitist, kannavad allutatud võlakirjade omanikud oma investeeritud kapitalilt tõenäoliselt kahjumit [...].

| (149) | Moraalne oht on nõuetekohaselt maandatud panga endiste aktsionäride omapanuse kaudu. Seega nähakse Parex banka ümberkorralduskavaga ette piisava kulude jagamise ja omapanuse andmise ümberkorraldamisse. Järelikult vastab lõplik ümberkorralduskava ümberkorraldamisteatise 3. jaole. |
| --- | --- |

(149)

Moraalne oht on nõuetekohaselt maandatud panga endiste aktsionäride omapanuse kaudu. Seega nähakse Parex banka ümberkorralduskavaga ette piisava kulude jagamise ja omapanuse andmise ümberkorraldamisse. Järelikult vastab lõplik ümberkorralduskava ümberkorraldamisteatise 3. jaole.

| (150) | Ümberkorraldamisteatise 4. jao kohaselt peab ümberkorralduskava sisaldama meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ja pangandussektori konkurentsivõime tagamiseks. Lisaks peavad need meetmed kindlustama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks. |
| --- | --- |

(150)

Ümberkorraldamisteatise 4. jao kohaselt peab ümberkorralduskava sisaldama meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks ja pangandussektori konkurentsivõime tagamiseks. Lisaks peavad need meetmed kindlustama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.

| (151) | Komisjon leiab, et lõplikus ümberkorralduskavas sisalduvate meetmete paketi näol on võrreldes esialgse ümberkorralduskavaga tegemist olulise edasiminekuga, hajutades menetluse algatamise otsuses selles küsimuses tekkinud kahtlused. Võttes arvesse märkimisväärseid loovutamisi ja turupiiranguid ning panga suuruse vähendamist (vt tabel 20), leiab komisjon, et kava kujutab endast nõuetekohast meetmete paketti, mis aitab säilitada võrdsed võimalused ja konkurentsiturud. Teatatud kava esialgset tegevuse laiendamisel põhinevat strateegiat, mille suhtes avaldati menetluse algatamise otsuses tõsist kahtlust, on muudetud ja lõplik ümberkorralduskava tugineb panga suuruse märkimisväärsele vähendamisele nii bilansi kogumahu kui ka põhiturgudel omatava turuosa poolest.

  Tabel 20


  Citadele banka osaluse kärpimine ja vähendamine põhiturgudel









  Citadele banka varad võrreldes kriisieelse Parex bankaga | Citadele banka ümberkorraldus-perioodi lõpul,
  2014. aastal
  (sealhulgas lisakasv) | Turuosa vähenemine põhilistel laenuturgudel ümberkorraldamise lõpuks
  (sealhulgas lisakasv) | Turuosa vähenemine hoiuseturgudel (põhitegevus ja varahaldus) ümberkorraldamise lõpuks (sealhulgas lisakasv) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pärast varade jaotust: 44 %
  (koguvara väheneb 1,9 miljardi euro võrra);
  SRÜ laenude loovutamise arvessevõtmise korral ([...] aastal): [35–50] %
  (koguvara väheneb [1,6–2,3] miljardi euro võrra) | [40–55] % (vähenenud [1,9–2,3] miljardi euro võrra) | Kriisieelne turuosa 11,7 %, 2014. aastal (piirangute tõttu) [< 7] %: turuosa vähenemine [50–60] % | Kriisieelne turuosa 20 % (33)
  vs. [< 13] % (väheneb 2015. aastaks [< 10] %-ni): turuosa vähenemine [55–65] % |

(151)

Komisjon leiab, et lõplikus ümberkorralduskavas sisalduvate meetmete paketi näol on võrreldes esialgse ümberkorralduskavaga tegemist olulise edasiminekuga, hajutades menetluse algatamise otsuses selles küsimuses tekkinud kahtlused. Võttes arvesse märkimisväärseid loovutamisi ja turupiiranguid ning panga suuruse vähendamist (vt tabel 20), leiab komisjon, et kava kujutab endast nõuetekohast meetmete paketti, mis aitab säilitada võrdsed võimalused ja konkurentsiturud. Teatatud kava esialgset tegevuse laiendamisel põhinevat strateegiat, mille suhtes avaldati menetluse algatamise otsuses tõsist kahtlust, on muudetud ja lõplik ümberkorralduskava tugineb panga suuruse märkimisväärsele vähendamisele nii bilansi kogumahu kui ka põhiturgudel omatava turuosa poolest.

Tabel 20

Citadele banka osaluse kärpimine ja vähendamine põhiturgudel

Citadele banka varad võrreldes kriisieelse Parex bankaga

Citadele banka ümberkorraldus-perioodi lõpul,

2014. aastal

(sealhulgas lisakasv)

Turuosa vähenemine põhilistel laenuturgudel ümberkorraldamise lõpuks

(sealhulgas lisakasv)

Turuosa vähenemine hoiuseturgudel (põhitegevus ja varahaldus) ümberkorraldamise lõpuks (sealhulgas lisakasv)

Pärast varade jaotust: 44 %

(koguvara väheneb 1,9 miljardi euro võrra);

SRÜ laenude loovutamise arvessevõtmise korral ([...] aastal): [35–50] %

(koguvara väheneb [1,6–2,3] miljardi euro võrra)

[40–55] % (vähenenud [1,9–2,3] miljardi euro võrra)

Kriisieelne turuosa 11,7 %, 2014. aastal (piirangute tõttu) [< 7] %: turuosa vähenemine [50–60] %

Kriisieelne turuosa 20 % (33)
  vs. [< 13] % (väheneb 2015. aastaks [< 10] %-ni): turuosa vähenemine [55–65] %

| (152) | Panga ümberkorraldamine hõlmab panga osaluse olulist vähendamist peamistes turusegmentides. Esiteks väheneb ümberkorraldusmeetmete rakendamise tagajärjel Citadele banka koguvara võrreldes kriisieelse Parex bankaga ligikaudu 60 % ja turuosa kõikidel põhiturgudel üle 50 %. Panga turuosa vähenemine ja kavandatud loovutamised vabastavad asjaomased turusegmendid konkurentidele. Teiseks, nagu jaotises 2.5 juba märgitud, müüb Läti Citadele banka hiljemalt 31. detsembriks 2014 või loovutamise eest vastutav isik 31. detsembriks 2015 ning varahaldus müüakse [...] (kas koos Citadele bankaga või eraldi), andes nii konkurentidele, keda on võidud kahjustada, võimaluse teha nende eest pakkumisi. Müüki võib käsitada konkurentsimoonutuste piiramise meetmena (34). |
| --- | --- |

(152)

Panga ümberkorraldamine hõlmab panga osaluse olulist vähendamist peamistes turusegmentides. Esiteks väheneb ümberkorraldusmeetmete rakendamise tagajärjel Citadele banka koguvara võrreldes kriisieelse Parex bankaga ligikaudu 60 % ja turuosa kõikidel põhiturgudel üle 50 %. Panga turuosa vähenemine ja kavandatud loovutamised vabastavad asjaomased turusegmendid konkurentidele. Teiseks, nagu jaotises 2.5 juba märgitud, müüb Läti Citadele banka hiljemalt 31. detsembriks 2014 või loovutamise eest vastutav isik 31. detsembriks 2015 ning varahaldus müüakse [...] (kas koos Citadele bankaga või eraldi), andes nii konkurentidele, keda on võidud kahjustada, võimaluse teha nende eest pakkumisi. Müüki võib käsitada konkurentsimoonutuste piiramise meetmena (34).

| (153) | Konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid peetakse ka seetõttu piisavaks, et ümberkorraldatava panga absoluutväärtus on suhteliselt väike (umbes 2,2 miljardit eurot). Pärast ümberkorraldamist jäävad alles vaid tema põhitegevused. Neist kõige olulisem on Citadele banka kohalolu Lätis, mille turg on juba suhteliselt koondunud ja kus domineerib mitu välispanka (35). Citadele banka turuosa piiramist, mis on umbes [4–7] % laenudest ja [7–10] % hoiustest (vt põhjendus 77), võib pidada võimalike konkurentsimoonutuste piisavaks leevendamismeetmeks, kui võrrelda seda tema kriisieelse turuosaga, mis oli 12 % laenudest ja umbes 20 % hoiustest. |
| --- | --- |

(153)

Konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid peetakse ka seetõttu piisavaks, et ümberkorraldatava panga absoluutväärtus on suhteliselt väike (umbes 2,2 miljardit eurot). Pärast ümberkorraldamist jäävad alles vaid tema põhitegevused. Neist kõige olulisem on Citadele banka kohalolu Lätis, mille turg on juba suhteliselt koondunud ja kus domineerib mitu välispanka (35). Citadele banka turuosa piiramist, mis on umbes [4–7] % laenudest ja [7–10] % hoiustest (vt põhjendus 77), võib pidada võimalike konkurentsimoonutuste piisavaks leevendamismeetmeks, kui võrrelda seda tema kriisieelse turuosaga, mis oli 12 % laenudest ja umbes 20 % hoiustest.

| (154) | Panga osalus muudel geograafilistel turgudel on väike ja võimalike konkurentsimoonutuste edasiseks vähendamiseks piiratakse seda nii, et turuosa ei ületaks [< 4] % Leedu laenu- ja hoiuseturust, [< 1,5] % Eesti laenuturust ja [< 2,5] % Eesti hoiuseturust ning [< 0,5] % Rootsi ja Saksamaa hoiuseturust (vt põhjendused 77 ja 78). Piirangud lubavad neil turgudel väikse kasvu saavutada, sest pangal on vaja oma rahastamisallikaid mitmekesistada. Läti praegune makromajanduslik olukord raskendab välisinvestorite leidmist. Läti residentide hoiused on märkimisväärselt väiksemad kui selle liikmesriigi laenuportfell kokku. Panga põhikonkurente rahastavad nende välismaal asutatud emaettevõtjad. Seetõttu mööndakse, et Citadele banka peab oma finantsbaasi mitmekesistamiseks säilitama teatava finantsbaasi välismaal (üks filiaal nii Rootsis kui ka Saksamaal). Võttes arvesse panga väikest osalust neil turgudel ja rahastamise mitmekesistamise vajalikkust panga elujõulisuse taastamiseks, leiab komisjon, et kokkulepitud piirangud neil turgudel on piisavad. |
| --- | --- |

(154)

Panga osalus muudel geograafilistel turgudel on väike ja võimalike konkurentsimoonutuste edasiseks vähendamiseks piiratakse seda nii, et turuosa ei ületaks [< 4] % Leedu laenu- ja hoiuseturust, [< 1,5] % Eesti laenuturust ja [< 2,5] % Eesti hoiuseturust ning [< 0,5] % Rootsi ja Saksamaa hoiuseturust (vt põhjendused 77 ja 78). Piirangud lubavad neil turgudel väikse kasvu saavutada, sest pangal on vaja oma rahastamisallikaid mitmekesistada. Läti praegune makromajanduslik olukord raskendab välisinvestorite leidmist. Läti residentide hoiused on märkimisväärselt väiksemad kui selle liikmesriigi laenuportfell kokku. Panga põhikonkurente rahastavad nende välismaal asutatud emaettevõtjad. Seetõttu mööndakse, et Citadele banka peab oma finantsbaasi mitmekesistamiseks säilitama teatava finantsbaasi välismaal (üks filiaal nii Rootsis kui ka Saksamaal). Võttes arvesse panga väikest osalust neil turgudel ja rahastamise mitmekesistamise vajalikkust panga elujõulisuse taastamiseks, leiab komisjon, et kokkulepitud piirangud neil turgudel on piisavad.

| (155) | Komisjon on rahul ka riigi toetuse reklaamimise keeluga, mis takistab Citadele bankal kasutada abi konkurentsivastaseks käitumiseks, ja omandamiskeeluga, mis tagab lisaks, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks. Peale selle ei suurenda Citadele banka oma filiaalide arvu. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon on rahul ka riigi toetuse reklaamimise keeluga, mis takistab Citadele bankal kasutada abi konkurentsivastaseks käitumiseks, ja omandamiskeeluga, mis tagab lisaks, et riigiabi ei kasutata konkurentide ülevõtmiseks. Peale selle ei suurenda Citadele banka oma filiaalide arvu.

| (156) | Pärast varade jaotust on Parex banka ja tema tütarettevõtjad reaalselt [...] kogu oma eluea jooksul, mille pikkus on eeldatavasti kaheksa aastat. Seda ajavahemikku peetakse varade tagastamise menetlusteks ja varade loovutamiseks sobivaks ning kiirmüüki vältivaks. |
| --- | --- |

(156)

Pärast varade jaotust on Parex banka ja tema tütarettevõtjad reaalselt [...] kogu oma eluea jooksul, mille pikkus on eeldatavasti kaheksa aastat. Seda ajavahemikku peetakse varade tagastamise menetlusteks ja varade loovutamiseks sobivaks ning kiirmüüki vältivaks.

| (157) | Kuigi Parex banka panganduslitsents jääb alles, ei ole tal ega tema tütarettevõtjatel lubatud hakata tegelema uute tegevustega, välja arvatud määratud varade haldamiseks ja müügiks vajalikud tegevused. Eelkõige lõpetab Parex banka mis tahes uute laenude andmise ja hoiuste vastuvõtmise üldsuselt (vt põhjendused 84 ja 85). Lisaks sellele lõpetab või müüb ta oma liisingutegevuse [...]. |
| --- | --- |

(157)

Kuigi Parex banka panganduslitsents jääb alles, ei ole tal ega tema tütarettevõtjatel lubatud hakata tegelema uute tegevustega, välja arvatud määratud varade haldamiseks ja müügiks vajalikud tegevused. Eelkõige lõpetab Parex banka mis tahes uute laenude andmise ja hoiuste vastuvõtmise üldsuselt (vt põhjendused 84 ja 85). Lisaks sellele lõpetab või müüb ta oma liisingutegevuse [...].

| (158) | Läti on kohustunud rangelt piirama täiendavat kapitali nii ajaliselt ([...]) kui ka mahult (kuni 218,7 miljonit latti) (vt põhjendus 87). |
| --- | --- |

(158)

Läti on kohustunud rangelt piirama täiendavat kapitali nii ajaliselt ([...]) kui ka mahult (kuni 218,7 miljonit latti) (vt põhjendus 87).

| (159) | Eeltoodu põhjal leitakse, et Parex bankale abi andmisel (pärast varade jaotust) piirdutakse [...] jaoks minimaalselt vajalikuga ja seega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(159)

Eeltoodu põhjal leitakse, et Parex bankale abi andmisel (pärast varade jaotust) piirdutakse [...] jaoks minimaalselt vajalikuga ja seega välditakse põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

| (160) | Järelikult on meetmete ulatus ja laad, eriti turuosaluse märkimisväärne kärpimine ja vähendamine koos Citadele banka ja Parex banka müügiga mõistliku aja jooksul, piisavad ja sobivad, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Lisaks sellele piisab ümberkorraldamise põhjalikkusest koos Citadele banka müügiga selleks, et hüvitada mis tahes konkurentsimoonutused, mis võivad tuleneda võimalikust ebapiisavast hüvitisest ja sissenõudmisest. |
| --- | --- |

(160)

Järelikult on meetmete ulatus ja laad, eriti turuosaluse märkimisväärne kärpimine ja vähendamine koos Citadele banka ja Parex banka müügiga mõistliku aja jooksul, piisavad ja sobivad, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Lisaks sellele piisab ümberkorraldamise põhjalikkusest koos Citadele banka müügiga selleks, et hüvitada mis tahes konkurentsimoonutused, mis võivad tuleneda võimalikust ebapiisavast hüvitisest ja sissenõudmisest.

| (161) | Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on sätestatud nõue, et selleks, et veenduda, et ümberkorralduskava rakendatakse nõuetekohaselt, peavad liikmesriigid esitama korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid. Sellest tulenevalt kohustusid Läti ametiasutused esitama komisjonile iga kuue kuu tagant alates käesoleva otsuse kuupäevast asjaomaseid aruandeid nii Citadele banka kui ka Parex banka kohta. |
| --- | --- |

(161)

Ümberkorraldamisteatise punktis 46 on sätestatud nõue, et selleks, et veenduda, et ümberkorralduskava rakendatakse nõuetekohaselt, peavad liikmesriigid esitama korrapäraselt üksikasjalikke aruandeid. Sellest tulenevalt kohustusid Läti ametiasutused esitama komisjonile iga kuue kuu tagant alates käesoleva otsuse kuupäevast asjaomaseid aruandeid nii Citadele banka kui ka Parex banka kohta.

| (162) | Läti on kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku, kes kontrollib kohustuste täitmist ja esitab komisjonile aruandeid. |
| --- | --- |

(162)

Läti on kohustunud määrama järelevalve eest vastutava isiku, kes kontrollib kohustuste täitmist ja esitab komisjonile aruandeid.

| (163) | Komisjon järeldab, et Parex banka ümberkorralduskava, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 2. jaos, sobib kokku ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste leevendamise meetmetega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon järeldab, et Parex banka ümberkorralduskava, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 2. jaos, sobib kokku ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja vastab ümberkorraldamisteatises sätestatud elujõulisuse, kulude jagamise ja konkurentsimoonutuste leevendamise meetmetega seotud nõuetele.

| (164) | Läti on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles, |
| --- | --- |

(164)

Läti on erandkorras nõus, et käesolev otsus võetakse vastu inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võttes arvesse ümberkorralduskava ja Läti Vabariigi võetud kohustusi, on ümberkorraldusabi, mida Läti annab ettevõtjatele AS Parex banka ja AS Citadele banka, siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 15. september 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 239, 6.10.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 24. novembri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 68/08 kohta – Riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 147, 27.6.2009, lk 1).

2

Riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks

(3)  Komisjoni 11. veebruari 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 3/09 kohta – Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 147, 27.6.2009, lk 2).

3

Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks

(4)  Komisjoni 11. mai 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi N 189/09 kohta – Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks (ELT C 176, 29.7.2009, lk 3).

4

Muudetud riiklikud toetusmeetmed ettevõtja JSC Parex Banka toetuseks

(5)  Komisjoni 29. juuli 2009. aasta otsus riigiabi juhtumi C 26/09 (ex N 289/09) kohta – Ümberkorraldusabi ettevõtjale JSC Parex Banka (ELT C 239, 6.10.2009, lk 11).

5

Ümberkorraldusabi ettevõtjale JSC Parex Banka

(6)  Läti Kommertspankade Liidu andmetel (2009. aasta andmed) on suurima turuosaga pangad Lätis järgmised: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka – andmed puuduvad; 4. Nordea Bank Finland’i Läti filiaal 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Latvijas Hipoteku un zemes banka 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 %. (Läti Kommertspankade Liidu sõnul jättis Parex banka andmed esitamata. Järjestus põhineb 2009. aasta andmetel.)

6

(7)  Pärast päästmisabina heaks kiidetud rekapitaliseerimist suurendas Läti oma osalust Parex bankas veel kuni umbes 95 %-ni.

7

(8)  Alates 28. veebruarist 2010 kuulus Lätile erastamisagentuuri kaudu 76,63 % sissemakstud kapitalist ja 71,74 % hääleõigusest.

8

(9)  Parex banka puhul on mõeldud kontserni, mis koosneb emaettevõtjast Parex banka ja tema tütarettevõtjatest.

9

(10)  Vt esimene, teine ja kolmas päästmisotsus.

10

(11)  Menetluse algatamise otsuses ning ka mõnes Läti ametiasutuste kirjas nimetatakse „varahaldust”„erakapitali halduseks” (vt ka joonealune märkus 14).

11

(12)  Teatud osa käesolevast tekstist on kustutatud, et mitte avaldada konfidentsiaalset teavet; kustutatud kohti tähistavad nurksulgudes olevad punktid või vahemik, mis näitab arvu ligikaudset mittekonfidentsiaalset suurust.

12

(13)  Leetu tehtud investeeringud kanti üle 1. augustil 2010, aga investeeringud tütarettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG ning hoiused Saksa filiaalis kantakse Parex bankast Citadele bankale üle enne 31. detsembrit 2010.

13

(14)  Välja arvatud Parex banka tütarettevõtjale SIA Rigas Pirma Garaza (Parex banka peakontori hoone omanik) antud [...] miljoni lati suurune laen.

14

(15)  Nii on ette nähtud 31. märtsi ümberkorralduskavas, mida on muudetud 7. juulil 2010.

15

(16)  Esitatud andmed Citadele banka ja Parex banka kohta pärast varade jaotust on pärit Läti ametiasutuste 18. augusti 2010. aasta kirjast ega kajasta Leetu ega tütarettevõtjasse AP Anlage & Privatbank AG tehtud investeeringute ja Saksamaa filiaali hoiuste ülekandmist Parex bankalt Citadele bankale.

16

Parex banka bilansilise koguväärtuse erinevust enne ja pärast varade jaotust põhjustavad edasilükkunud maksuvarade osaline väärtuse langus ning riigikassa hoiuste kapitaliseerimiseks vajalikud väiksemad kohustuslikud reservid.

(17)  Nagu 27. augusti 2010. aasta kirjast ilmneb, on Citadele banka omakapital (emiteeritud aktsiakapital oli 103 miljonit latti) vähenenud 4,9 miljoni lati võrra müügivalmis finantsvarade negatiivse ümberhindlusreservi ülekandmise tõttu.

17

(18)  Vt ka joonealust märkust 12 ja selle tabeli joonealust märkust 2.

18

(19)  Varahaldus hõlmab Citadele banka erakapitalihalduse sektorit, varahaldusega tegelevaid tütarettevõtjaid ning Šveitsis tegutsevat tütarettevõtjat AP Anlage & Privatbank AG.

19

(20)  Omakapitali tasuvus on halvima stsenaariumi korral suhteliselt suur sellepärast, et omakapitali baas on halvimal juhul madalam eelnenud aastatel kapitalibaasi vähendanud kahjumi tõttu.

20

(21)  Vt esimene ja teine päästmisotsus.

21

(22)  Riigi rahastamiskulud eurohoiuste puhul määratakse kindlaks asjaomase perioodi EURIBORi/eurodes mid-swap’i määrale vastava lühiajalise ujuva baasmäära summana ja kindlaksmääratud marginaal arvutatakse keskmise kaalutud krediidiriski marginaalina, mida võrreldakse riigikassa eelmise kalendripoolaasta laenude EURIBORi/eurodes mid-swap’i määraga, mis näitab keskvalitsuse tegelikke rahastamiskulusid; latihoiuste puhul määratakse need kindlaks viimati väljaantud omamaiste riigivekslite või -võlakirjade tootlusena. Kindlaksmääratud marginaal ei tohi mingil juhul olla väiksem kui panga viimasel avalikul laenuandmisel: võlakirjade emissioon ja/või sündikaatlaenud, mida pank teostas raha- ja kapitaliturgudel (praegu 3,5 %, mis põhineb panga emiteeritud võlakirjade kaheaastase eurodes mid-swap määra esialgsel marginaalil).

22

(23)  Vt teise päästmisotsuse põhjendus 15.

23

(24)  Vt teise päästmisotsuse põhjendus 38 ja kolmanda päästmisotsuse põhjendus 13.

24

(25)  Citadele banka Leedu tütarettevõtja.

25

(26)  Vt joonealune märkus 14.

26

(27)  Muudetud teise ja kolmanda päästmisotsusega.

27

(28)  Vt komisjoni teatis – Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis – Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2) ja komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

28

(29)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

29

(30)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

30

(31)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

31

(32)  Vt nt komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 14/08 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, lk 38).

32

(33)  30. aprillil 2008.

33

(34)  Vt komisjoni 21. oktoobri 2008. aasta otsus riigiabi C 10/08 (ex NN 7/08) kohta, mida Saksamaa andis ettevõtja IKB Deutsche Industriebank AG ümberkorraldamiseks (ELT L 278, 23.10.2009, lk 32, põhjendus 113), komisjoni 3. detsembri 2008. aasta otsus riigiabi juhtumite NN 42/08, NN 46/08 ja NN/53/A/08 kohta (Fortis Banque ja Fortis Banque Luxembourg, põhjendus 95), komisjoni 9. juuli 2009. aasta otsus riigiabi juhtumite N 344/09 ja N 380/09 kohta (Kaupthing Luxembourg, põhjendus 79), komisjoni 25. jaanuari 2010. aasta otsus riigiabi juhtumi NN 19/09 kohta (Dunfermline, põhjendused 126 ja 130) ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsus riigiabi C 14/2008 (ex NN 1/08) kohta, mida Ühendkuningriik annab ettevõtjale Northern Rock (ELT L 112, 5.5.2010, põhjendus 162).

34

Fortis Banque ja Fortis Banque Luxembourg

Kaupthing Luxembourg

Dunfermline

(35)  Ainuüksi Swedbankile ja SEB-le kuulub 36 % turust. Koos Nordea ja DnB Nordiga kuulub neile 56 % pankade varast ja 63 % laenudest. Vaid hoiuseturg on vähem kontsentreeritud ja neile neljale pangale kuulub 37 %. Vt ka joonealune märkus 6.

35

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/52

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuni 2011,

millega muudetakse otsust 2006/197/EÜ geneetiliselt muundatud maisiliinist 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4159 all)

(Ainult hollandi-, inglis- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/365/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. märtsi 2006. aasta otsusega 2006/197/EÜ, millega lubatakse liini 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidukaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, (2) ei hõlmata maisiliinist 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) (edaspidi „maisiliin 1507”) toodetud sööda turuleviimist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. märtsi 2006. aasta otsusega 2006/197/EÜ, millega lubatakse liini 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) geneetiliselt muundatud maisi sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud toidukaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, (2) ei hõlmata maisiliinist 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) (edaspidi „maisiliin 1507”) toodetud sööda turuleviimist.

| (2) | Maisiliinist 1507 toodetud sööta on viidud turule enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamise kuupäeva ja sellest on teatatud kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Maisiliinist 1507 toodetud sööta on viidud turule enne määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaldamise kuupäeva ja sellest on teatatud kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt.

| (3) | 12. aprillil 2007 esitasid Pioneer Overseas Corporation äriühingu Pioneer Hi-bred International nimel ja Dow AgroSciences äriühingu Mycogen Seeds nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikliga 23 komisjonile ühistaotluse maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

12. aprillil 2007 esitasid Pioneer Overseas Corporation äriühingu Pioneer Hi-bred International nimel ja Dow AgroSciences äriühingu Mycogen Seeds nimel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikliga 23 komisjonile ühistaotluse maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamiseks.

| (4) | 11. juunil 2009 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikliga 18 heakskiitva arvamuse ja tegi järelduse, et lähtuvalt taotluses esitatud uuest teabest ja teaduslikest töödest, mis on avaldatud pärast toiduameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskogus maisiliini 1507 kohta koostatud eelmisi teaduslikke arvamusi, (3) ei ole vaja eelmisi maisiliini 1507 käsitlevaid teaduslikke arvamusi muuta. Lisaks sellele kordas toiduohutusamet oma varasemaid seisukohti, mille kohaselt on ebatõenäoline, et maisiliin 1507 avaldab kahjulikku mõju inimeste või loomadele tervisele või keskkonnale kavandatud kasutusalade korral. Nende hulka kuulub ka maisiliinist 1507 valmistatud sööda kasutamine (4). |
| --- | --- |

(4)

11. juunil 2009 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikliga 18 heakskiitva arvamuse ja tegi järelduse, et lähtuvalt taotluses esitatud uuest teabest ja teaduslikest töödest, mis on avaldatud pärast toiduameti geneetiliselt muundatud organismide teaduskogus maisiliini 1507 kohta koostatud eelmisi teaduslikke arvamusi, (3) ei ole vaja eelmisi maisiliini 1507 käsitlevaid teaduslikke arvamusi muuta. Lisaks sellele kordas toiduohutusamet oma varasemaid seisukohti, mille kohaselt on ebatõenäoline, et maisiliin 1507 avaldab kahjulikku mõju inimeste või loomadele tervisele või keskkonnale kavandatud kasutusalade korral. Nende hulka kuulub ka maisiliinist 1507 valmistatud sööda kasutamine (4).

| (5) | Toiduohutusamet võttis oma arvamuses arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mida tõstatati nõupidamisel riiklike pädevate asutustega, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet võttis oma arvamuses arvesse kõiki liikmesriikide konkreetseid küsimusi ja kaalutlusi, mida tõstatati nõupidamisel riiklike pädevate asutustega, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 4.

| (6) | 21. jaanuari 2010. aasta kirjas kinnitas taotluse esitaja, et ta teab, et maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda loa uuendamine otsuse 2006/197/EÜ kohaldamisala laiendamise ja sellise toote lisamise teel tähendab, et selle tootekategooria suhtes kohaldatakse kõnealuse otsuse sätteid. |
| --- | --- |

(6)

21. jaanuari 2010. aasta kirjas kinnitas taotluse esitaja, et ta teab, et maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda loa uuendamine otsuse 2006/197/EÜ kohaldamisala laiendamise ja sellise toote lisamise teel tähendab, et selle tootekategooria suhtes kohaldatakse kõnealuse otsuse sätteid.

| (7) | Toiduameti arvamuse kohaselt ei peeta maisiliinist 1507 toodetud sööda puhul vajalikuks muid märgistuse erinõudeid kui määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud nõuded. |
| --- | --- |

(7)

Toiduameti arvamuse kohaselt ei peeta maisiliinist 1507 toodetud sööda puhul vajalikuks muid märgistuse erinõudeid kui määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud nõuded.

| (8) | Samuti ei peeta toiduameti arvamuses õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ja/või piirangute rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet sööda kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Samuti ei peeta toiduameti arvamuses õigustatuks määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimuste ja/või piirangute rakendamist, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet sööda kasutamise kohta.

| (9) | Selguse huvides on taotluse esitajaga käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(9)

Selguse huvides on taotluse esitajaga käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (10) | Nimetatud kaalutluste alusel tuleks uuendada luba maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(10)

Nimetatud kaalutluste alusel tuleks uuendada luba maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimiseks.

| (11) | Kuna üldise tava kohaselt antakse luba nii toidu kui ka sööda turuleviimiseks ühes otsuses, tuleks maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamine lisada otsusesse 2006/197/EÜ. Seega tuleks otsust 2006/197/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Kuna üldise tava kohaselt antakse luba nii toidu kui ka sööda turuleviimiseks ühes otsuses, tuleks maisiliinist 1507 toodetud olemasoleva sööda turuleviimise loa uuendamine lisada otsusesse 2006/197/EÜ. Seega tuleks otsust 2006/197/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. Kuna 17. märtsi 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(12)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. Kuna 17. märtsi 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust 2006/197/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Otsuse 2006/197/EÜ artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Tooted
  Käesolevas otsuses käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (Zea mays L.) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud toitu, toidu koostisosi ja sööta.
  Geneetiliselt muundatud maisiliinile 1507 (Zea mays L.), mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisas, on määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt omistatud kordumatu tunnus DAS-Ø15Ø7-1.
  Artikkel 2
  Turuleviimine
  Toodete turuleviimiseks vastavalt käesolevas otsuses ja selle lisas sätestatud tingimustele antakse luba määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses.
  Artikkel 3
  Märgistamine
  Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistamise erinõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.” |
| --- | --- |

2)

Otsuse 2006/197/EÜ artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Tooted

Käesolevas otsuses käsitletakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (Zea mays L.) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud toitu, toidu koostisosi ja sööta.

Geneetiliselt muundatud maisiliinile 1507 (Zea mays L.), mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisas, on määruse (EÜ) nr 65/2004 kohaselt omistatud kordumatu tunnus DAS-Ø15Ø7-1.

Artikkel 2

Turuleviimine

Toodete turuleviimiseks vastavalt käesolevas otsuses ja selle lisas sätestatud tingimustele antakse luba määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses.

Artikkel 3

Märgistamine

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistamise erinõuete kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.”

| 3) | Lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Toodete nimetus ja kirjeldus:






  i) | maisi DAS-Ø15Ø7-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Toodete nimetus ja kirjeldus:

i)

maisi DAS-Ø15Ø7-1 sisaldav, sellest koosnev või sellest toodetud toit ja toidu koostisosad;

| ii) | maisist DAS-Ø15Ø7-1 toodetud sööt.
  Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais DAS-Ø15Ø7-1 on vastupidav Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja teatavate liblikaliste taimekahjurite suhtes ning talub taimekaitsevahendit glufosinaatammooniumi. Geneetiliselt muundatud mais DAS-Ø15Ø7-1 sisaldab järgmisi DNA järjestusi kahes ahelas:
  —   1. ahel: Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai’st saadud lühendatud geeni cry1F sünteetiline vorm, mis annab vastupidavuse Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja teatavate teiste liblikaliste taimekahjurite suhtes ning mida juhivad Zea mays L.-ist saadud ubikvitiini promootor ubiZM1(2) ja Agrobacterium tumefaciens pTi15955 stoppkoodon ORF25PolyA;
  —   2. ahel: Streptomyces viridochromogenes’i tüvest Tü494 saadud geeni PAT sünteetiline vorm, mis annab vastupidavuse taimekaitsevahendi glufosinaatammooniumi suhtes ning mida juhivad promootor 35S ja lillkapsa mosaiikviiruse stoppkoodon.” |
| --- | --- |

ii)

maisist DAS-Ø15Ø7-1 toodetud sööt.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais DAS-Ø15Ø7-1 on vastupidav Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja teatavate liblikaliste taimekahjurite suhtes ning talub taimekaitsevahendit glufosinaatammooniumi. Geneetiliselt muundatud mais DAS-Ø15Ø7-1 sisaldab järgmisi DNA järjestusi kahes ahelas:

—   1. ahel: Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai’st saadud lühendatud geeni cry1F sünteetiline vorm, mis annab vastupidavuse Euroopa varreleediku (Ostrinia nubilalis) ja teatavate teiste liblikaliste taimekahjurite suhtes ning mida juhivad Zea mays L.-ist saadud ubikvitiini promootor ubiZM1(2) ja Agrobacterium tumefaciens pTi15955 stoppkoodon ORF25PolyA;

—   2. ahel: Streptomyces viridochromogenes’i tüvest Tü494 saadud geeni PAT sünteetiline vorm, mis annab vastupidavuse taimekaitsevahendi glufosinaatammooniumi suhtes ning mida juhivad promootor 35S ja lillkapsa mosaiikviiruse stoppkoodon.”

| b) | Punkt c asendatakse järgmisega:
  „c)   Märgistamine: | Kohaldatakse vaid määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud erinõudeid. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt c asendatakse järgmisega:

„c)   Märgistamine:

Kohaldatakse vaid määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud erinõudeid.

| | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõike 1 ja artikli 25 lõike 2 kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.” |
| --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõike 1 ja artikli 25 lõike 2 kohaldamisel on „organismi nimetus”„mais”.”

Artikkel 2

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud:

| a) | äriühingule Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia ning |
| --- | --- |

a)

äriühingule Pioneer Overseas Corporation, Avenue des Arts 44, B-1040 Brüssel, Belgia ning

| b) | äriühingule Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon, OX14 4RN, Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

b)

äriühingule Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon, OX14 4RN, Ühendkuningriik.

Brüssel, 17. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 70, 9.3.2006, lk 82.

2

(3)  Euroopa Toiduohutusameti avaldatud arvamused:

3

| — | 24. september 2004 (maisiliini 1507 turuleviimine importimiseks ja töötlemiseks);
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-011 |
| --- | --- |

—

24. september 2004 (maisiliini 1507 turuleviimine importimiseks ja töötlemiseks);

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-011

| — | 19. jaanuar 2005 (maisiliini 1507 turuleviimine importimiseks, söödaks, töötlemiseks tööstuses ja kasvatamiseks);
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-072 |
| --- | --- |

—

19. jaanuar 2005 (maisiliini 1507 turuleviimine importimiseks, söödaks, töötlemiseks tööstuses ja kasvatamiseks);

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-072

| — | 19. jaanuar 2005 (maisiliini 1507 turuleviimine kasutamiseks toidus)
  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-087 |
| --- | --- |

—

19. jaanuar 2005 (maisiliini 1507 turuleviimine kasutamiseks toidus)

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-087

(4)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-144

4

---

| 23.6.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 163/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 163/55

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuni 2011,

millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 viia turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × MON 88017 (MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 4164 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/366/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 6. veebruaril 2007 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule viimiseks (edaspidi „taotlus”). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Monsanto Europe S.A esitas 6. veebruaril 2007 Madalmaade pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule viimiseks (edaspidi „taotlus”).

| (2) | Taotlus hõlmab ka maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule viimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega sisaldab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus hõlmab ka maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule viimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud selle viljelemise otstarbel. Seega sisaldab taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõikele 5 ja artikli 17 lõikele 5 ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (2) III ja IV lisas nõutud andmeid ja teavet ning direktiivi 2001/18/EÜ II lisas sätestatud põhimõtete kohaselt tehtud riskihindamisega seotud teavet ja järeldusi. Taotlus sisaldab ka direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohast keskkonnamõjude seirekava.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 30. märtsil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MON 89034 × MON 88017 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (edaspidi „tooted”) turule viimine mõjuks kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) esitas 30. märtsil 2010 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 heakskiitva arvamuse. Arvamuses on selgitatud, et mais MON 89034 × MON 88017 on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale sama ohutu kui geneetiliselt muundamata mais. Seega on arvamuses tehtud järeldus, et on vähetõenäoline, et taotluses kirjeldatud maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete (edaspidi „tooted”) turule viimine mõjuks kavandatud kasutusviiside puhul inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale kahjulikult (3). Toiduohutusamet võttis oma arvamuse esitamisel arvesse kõiki liikmesriikide küsimusi ja kaalutlusi, mis olid tõstatatud riiklike pädevate asutustega konsulteerimise käigus, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 6 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 4.

| (4) | Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga. |
| --- | --- |

(4)

Toiduohutusamet on oma arvamuses jõudnud järeldusele, et taotleja esitatud keskkonnaseirekava, mis koosneb üldisest järelevalvekavast, on kooskõlas toodete kavandatud kasutusviisiga.

| (5) | Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleks anda luba kõnealuste toodete turuleviimiseks.

| (6) | Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4). |
| --- | --- |

(6)

Igale geneetiliselt muundatud organismile tuleks määrata kordumatu tunnus vastavalt komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (4).

| (7) | Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole maisi MON 89034 × MON 88017 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ega sööda puhul vaja kehtestada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 sätestatud märgistusnõuetele lisaks märgistuse erinõudeid. Et tagada toodete kasutamine käesoleva otsuse kohaselt välja antava loa piires, peab loataotluses käsitletava GMOd sisaldava või sellest koosneva sööda ja muude GMOd sisaldavate või sellest koosnevate toodete (v.a toit ja sööt) märgistusel olema selgelt märgitud, et kõnealuseid tooteid ei tohi kasutada viljelemiseks.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) (5) artikli 4 lõikes 6 on sätestatud GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete märgistamise nõuded. Kõnealuse määruse artikli 4 lõigetes 1–5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOsid sisaldavate või nendest koosnevate toodete puhul ning artiklis 5 on sätestatud jälgitavusnõuded GMOdest toodetud toidu ja sööda puhul.

| (9) | Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise üle, ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded keskkonnamõjude seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta. Tulemused esitatakse vastavalt komisjoni 13. oktoobri 2009. aasta otsusele 2009/770/EÜ, millega kehtestatakse standardne aruandevorm toodetena või toodete koostises turule viidavate geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise seiretulemuste esitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (6). Toiduohutusameti arvamuse kohaselt ei ole vaja rakendada määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 6 lõike 5 punktis e ja artikli 18 lõike 5 punktis e nimetatud turuleviimise, kasutamise ja käitlemise eritingimusi ega kitsendusi, sealhulgas turustamisjärgset järelevalvet toidu ja sööda kasutamise üle, ega eritingimusi konkreetsete ökosüsteemide/keskkonna ja/või geograafiliste piirkondade kaitsmiseks.

| (10) | Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Kogu asjakohane teave toodete lubade kohta tuleb kanda ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registrisse, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1829/2003.

| (11) | Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevast otsusest tuleb bioloogilise ohutuse teabevõrgustiku kaudu teatada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli osalistele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1946/2003 (geneetiliselt muundatud organismide piiriülese liikumise kohta) (7) artikli 9 lõikega 1 ja artikli 15 lõike 2 punktiga c.

| (12) | Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud. |
| --- | --- |

(12)

Taotlejaga on käesolevas otsuses sätestatud meetmete asjus nõu peetud.

| (13) | Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. Kuna 17. märtsi 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, |
| --- | --- |

(13)

Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. Kuna 17. märtsi 2011. aasta istungil ei jõutud nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusega otsuseni ei otsuse poolt ega vastu ning nõukogu märkis, et on asja menetlemise lõpetanud, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Geneetiliselt muundatud organism ja kordumatu tunnus

Geneetiliselt muundatud maisile (Zea mays L.) MON 89034 × MON 88017, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse lisa punktis b, antakse määruse (EÜ) nr 65/2004 kohane kordumatu tunnus MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3.

Artikkel 2

Loa andmine

Vastavalt käesolevas otsuses kirjeldatud tingimustele on määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 4 lõike 2 ja artikli 16 lõike 2 tähenduses lubatud järgmised tooted:

| a) | maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

a)

maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud toit ja toidu koostisosad;

| b) | maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud sööt; |
| --- | --- |

b)

maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud sööt;

| c) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda. |
| --- | --- |

c)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.

Artikkel 3

Märgistamine

1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistusnõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

2.   Artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

Artikkel 4

Keskkonnamõjude seire

1.   Loa omanik tagab käesoleva otsuse lisa punktis h sätestatud keskkonnamõjude seirekava koostamise ja rakendamise.

2.   Loa omanik esitab komisjonile aastaaruanded vastavalt otsusele 2009/770/EÜ seirekavas sätestatud meetmete rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 5

Ühenduse register

Käesoleva otsuse lisas esitatud teave kantakse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registrisse.

Artikkel 6

Loa omanik

Loa omanik on äriühing Monsanto Europe S.A. (Belgia), kes esindab äriühingut Monsanto Company (USA).

Artikkel 7

Kehtivus

Käesolevat otsust kohaldatakse kümne aasta jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Adressaat

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia.

Brüssel, 17. juuni 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

2

(3)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-056

3

(4)  ELT L 10, 16.1.2004, lk 5.

4

(5)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

5

(6)  ELT L 275, 21.10.2009, lk 9.

6

(7)  ELT L 287, 5.11.2003, lk 1.

7

---

LISA

a)   Taotleja ja loa omanik

| Nimi | : | Monsanto Europe S.A. |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia |

Nimi

:

Monsanto Europe S.A.

Aadress

:

Avenue de Tervuren 270-272, 1150 Brüssel, Belgia

Järgmise äriühingu nimel: Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, USA.

b)   Toodete nimetus ja kirjeldus

| 1) | Maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud toit ja toidu koostisosad; |
| --- | --- |

1)

Maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud toit ja toidu koostisosad;

| 2) | maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud sööt; |
| --- | --- |

2)

maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldav, sellest koosnev või sellest valmistatud sööt;

| 3) | muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda. |
| --- | --- |

3)

muud tooted, v.a toit ja sööt, mis sisaldavad maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud maisi, kuid ei viljelda.

Taotluses kirjeldatud geneetiliselt muundatud mais MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 on saadud maisiliinide MON-89Ø34-3 ja MON-88Ø17-3 ristamisel ning see sisaldab valke Cry1A.105 ja Cry2Ab2, mis kaitsevad seda teatavate taimi kahjustavate liblikaliste eest, valku Cry3Bb1, mis kaitseb seda teatavate mardikaliste taimekahjurite eest, ning valku CP4 EPSPS, mis muudab kõnealuse maisi vastupidavaks umbrohutõrjeaine glüfosaadi suhtes.

c)   Märgistamine

| 1) | Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”. |
| --- | --- |

1)

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 13 lõikes 1 ja artikli 25 lõikes 2 ning määruse (EÜ) nr 1830/2003 artikli 4 lõikes 6 sätestatud märgistuse erinõuete kohaldamisel tuleb organismi nimetuseks märkida „mais”.

| 2) | Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”. |
| --- | --- |

2)

Käesoleva otsuse artikli 2 punktides b ja c nimetatud maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 sisaldavate või sellest koosnevate toodete märgistusel ja nende toodete saatedokumentides peab olema märge „ei ole ette nähtud viljelemiseks”.

d)   Avastamismeetod

| — | Geneetiliselt muundatud maisi MON-89Ø34-3 ja MON-88Ø17-3 puhul polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinev muundorganismispetsiifiline meetod, mis on valideeritud maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 jaoks; |
| --- | --- |

—

Geneetiliselt muundatud maisi MON-89Ø34-3 ja MON-88Ø17-3 puhul polümeraasi ahelreaktsioonil (PCR) põhinev muundorganismispetsiifiline meetod, mis on valideeritud maisi MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3 jaoks;

| — | meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm; |
| --- | --- |

—

meetodi on seemnete puhul valideerinud määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel asutatud Euroopa Liidu referentlabor; avaldatud veebilehel http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;

| — | etalonaine: AOCS 0406-A ja AOCS 0906-E (MON-89Ø34-3 jaoks) ja AOCS 0406-A ja AOCS 0406-D (MON-88Ø17-3 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehe http://www.aocs.org/tech/crm kaudu. |
| --- | --- |

—

etalonaine: AOCS 0406-A ja AOCS 0906-E (MON-89Ø34-3 jaoks) ja AOCS 0406-A ja AOCS 0406-D (MON-88Ø17-3 jaoks), mis on kättesaadavad American Oil Chemists Society veebilehe http://www.aocs.org/tech/crm kaudu.

e)   Kordumatu tunnus

MON-89Ø34-3xMON-88Ø17-3.

f)   Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioloogilise ohutuse protokolli II lisa alusel nõutav teave

Bioohutuse teabevõrgustik, kande identifikaator: vt [täidetakse pärast teatavakstegemist].

g)   Toodete turuleviimise, kasutamise või käitlemise tingimused või piirangud

Ei ole nõutud.

h)   Seirekava

Direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa kohane keskkonnamõjude seirekava

[Link: kava on avaldatud Internetis]

i)   Turustamisjärgse järelevalve nõuded toidu kasutamisel inimtoiduna

Ei ole nõutud.

Märkus: aja jooksul võib tekkida vajadus muuta linke asjaomastele dokumentidele. Kõnealused muudatused tehakse üldsusele teatavaks geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ühenduse registri ajakohastamisel.

---