# Euroopa Liidu L 209/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.209.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 209 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide17. august 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.209.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 209

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide17. august 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/505/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 6. detsember 2010, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees nimetatud lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamise küsimuses liidu nimel võetava seisukoha kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 817/2011, 11. august 2011, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 818/2011, 11. august 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 819/2011, 11. august 2011, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük VI püügipiirkonnas ning Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 820/2011, 16. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine terbutüülasiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 I lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 821/2011, 16. august 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes | 24 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 822/2011, 16. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 39 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 823/2011, 16. august 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 41 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/506/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, millega muudetakse otsust 2005/240/EÜ Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5745 all) | 43 |
| | | 2011/507/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, millega muudetakse otsust 2005/382/EÜ Ungaris kasutatavate searümpade liigitamise meetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5746 all) | 49 |
| | | 2011/508/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5798 all)

   (
  1
  ) | 53 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/505/EL

*

Nõukogu otsus, 6. detsember 2010, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees nimetatud lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamise küsimuses liidu nimel võetava seisukoha kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 817/2011, 11. august 2011, millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

12

*

Komisjoni määrus (EL) nr 818/2011, 11. august 2011, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

14

*

Komisjoni määrus (EL) nr 819/2011, 11. august 2011, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük VI püügipiirkonnas ning Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 820/2011, 16. august 2011, millega kiidetakse heaks toimeaine terbutüülasiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 I lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 821/2011, 16. august 2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes

24

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 822/2011, 16. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

39

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 823/2011, 16. august 2011, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

41

OTSUSED

2011/506/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, millega muudetakse otsust 2005/240/EÜ Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5745 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5745 all)

43

2011/507/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, millega muudetakse otsust 2005/382/EÜ Ungaris kasutatavate searümpade liigitamise meetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5746 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5746 all)

49

2011/508/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 16. august 2011, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5798 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5798 all)

1

53

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuse 2009/894/EÜ (millega kehtestatakse puitmööblile ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) parandused (ELT L 320, 5.12.2009) | 62 |
| | * | Nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) parandused (ELT L 145, 11.6.2010) | 63 |

Parandused

*

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuse 2009/894/EÜ (millega kehtestatakse puitmööblile ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) parandused (ELT L 320, 5.12.2009)

(ELT L 320, 5.12.2009)

62

*

Nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) parandused (ELT L 145, 11.6.2010)

(ELT L 145, 11.6.2010)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. detsember 2010,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud ühiskomitees nimetatud lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamise küsimuses liidu nimel võetava seisukoha kohta

(2011/505/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkti b koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsust 2002/309/EÜ, Euratom seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga, (1) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. juunil 2002 jõustus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (2) („leping”). |
| --- | --- |

(1)

1. juunil 2002 jõustus Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping isikute vaba liikumise kohta (2) („leping”).

| (2) | Lepingu artiklis 18 on sätestatud, et ühiskomitee võib oma otsusega muuta lepingut, sealhulgas selle II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artiklis 18 on sätestatud, et ühiskomitee võib oma otsusega muuta lepingut, sealhulgas selle II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta.

| (3) | Et tagada liidu õigusaktide ühtne ja õige kohaldamine ning vältida haldus- ja õigusprobleeme, tuleks lepingu II lisa muuta, lisades sellesse uued liidu õigusaktid, mis on praegu lepingus nimetamata. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada liidu õigusaktide ühtne ja õige kohaldamine ning vältida haldus- ja õigusprobleeme, tuleks lepingu II lisa muuta, lisades sellesse uued liidu õigusaktid, mis on praegu lepingus nimetamata.

| (4) | Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks lepingu II lisa ja selle lisa protokoll kodifitseerida. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks lepingu II lisa ja selle lisa protokoll kodifitseerida.

| (5) | Käesolevale otsusele kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Samuti kohaldatakse käesolevale otsusele Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Taani seisukoha kohta. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevale otsusele kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Samuti kohaldatakse käesolevale otsusele Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli Taani seisukoha kohta.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Lepingus sisalduvad kohustused, mis jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse ei ole Taanile, Iirimaale ja Ühendkuningriigile siduvad liidu õigusest tulenevate kohustustena, vaid neid kohaldatakse jätkuvalt kui nende liikmesriikide ja Šveitsi Föderatsiooni vahelistest kohustustest tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

(7)

Lepingus sisalduvad kohustused, mis jäävad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse ei ole Taanile, Iirimaale ja Ühendkuningriigile siduvad liidu õigusest tulenevate kohustustena, vaid neid kohaldatakse jätkuvalt kui nende liikmesriikide ja Šveitsi Föderatsiooni vahelistest kohustustest tulenevaid kohustusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu artikli 14 alusel loodud ühiskomitees liidu nimel võetav seisukoht põhineb käesoleva otsuse I lisas esitatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolevaga kiidetakse heaks käesoleva otsuse II lisas esitatud deklaratsioon ja see esitatakse ühiskomitees liidu nimel, kui ühiskomitee võtab vastu oma artiklis 1 nimetatud otsuse.

Brüssel, 6. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

J. MILQUET

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

2

---

I LISA

EELNÕU

ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2010,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu alusel loodud

...,

nimetatud lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva II lisa asendamise kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingut (edaspidi „leping”), eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingule kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Lepingule kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa muudeti viimati 6. juuli 2006. aasta otsusega nr 1/2006 (1) ja nüüd tuleks seda ajakohastada, võttes arvesse pärast seda jõustunud Euroopa Liidu õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (2) ning selle määruse rakendamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa muudeti viimati 6. juuli 2006. aasta otsusega nr 1/2006 (1) ja nüüd tuleks seda ajakohastada, võttes arvesse pärast seda jõustunud Euroopa Liidu õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (2) ning selle määruse rakendamiseks võetud meetmeid.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 883/2004 asendas nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes) (3). |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 883/2004 asendas nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes) (3).

| (4) | Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks lepingu II lisa ja selle lisa protokoll konsolideerida õiguslikult siduva versioonina. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks lepingu II lisa ja selle lisa protokoll konsolideerida õiguslikult siduva versioonina.

| (5) | Lepingu II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktide arengule, |
| --- | --- |

(5)

Lepingu II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktide arengule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud isikute vaba liikumise lepingu (edaspidi „leping”) II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures tekstid kõikides nimetatud keeltes on võrdselt autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

..., ...

Ühiskomitee nimel

esimees

sekretärid

LISA

II LISA

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMINE

Artikkel 1

1.   Lepinguosalised lepivad kokku, et sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimisel kohaldavad nad omavahel Euroopa Liidu õigusakte, millele on käesoleva lisa A jaos viidatud ja vastavalt samas jaos tehtud muudatustele, või kõnealuste õigusaktidega samaväärseid eeskirju.

2.   Käesoleva lisa A jaos esinevat mõistet „liikmesriik (liikmesriigid)” käsitletakse selliselt, et see hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa Liidu õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.

Artikkel 2

1.   Käesoleva lisa sätete kohaldamisel võtavad lepinguosalised nõuetekohaselt arvesse käesoleva lisa B jaos nimetatud Euroopa Liidu õigusakte.

2.   Käesoleva lisa sätete kohaldamisel võtavad lepinguosalised arvesse käesoleva lisa C jaos nimetatud Euroopa Liidu õigusakte.

Artikkel 3

1.   Käesoleva lisa protokollis esitatakse erisätted lühema kui aastase Šveitsi elamisloaga Euroopa Liidu teatavate liikmesriikide kodanike suhtes töötuskindlustuse valdkonnas kehtiva üleminekukorra, kõrvalabi vajavate isikute toetuste ning tööalaste vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsushüvitiste skeemide kohta.

2.   Protokoll on käesoleva lisa lahutamatu osa.

A JAGU:   NIMETATUD ÕIGUSAKTID

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (4 35) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (5 36).

  Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt.







  a) | I lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Ülalpidamistoetuste ettemakseid käsitlevad kantoni õigusaktid vastavalt riikliku tsiviilseaduse artikli 131 lõikele 2 ja artikli 293 lõikele 2.” |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (4 35) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (5 36).

Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt.

a)

I lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Ülalpidamistoetuste ettemakseid käsitlevad kantoni õigusaktid vastavalt riikliku tsiviilseaduse artikli 131 lõikele 2 ja artikli 293 lõikele 2.”

| b) | I lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Sünnitoetused ja lapsendamistoetused vastavalt asjakohastele peretoetusi käsitlevatele kantoni õigusaktidele peretoetusi käsitleva riikliku seaduse artikli 3 lõike 2 alusel.” |
| --- | --- |

b)

I lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Sünnitoetused ja lapsendamistoetused vastavalt asjakohastele peretoetusi käsitlevatele kantoni õigusaktidele peretoetusi käsitleva riikliku seaduse artikli 3 lõike 2 alusel.”

| c) | II lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Saksamaa–Šveits







  a) | 25. veebruari 1964. aasta sotsiaalkindlustuse konventsioon, mida on muudetud 9. septembri 1975. aasta täiendava konventsiooniga nr 1 ja 2. märtsi 1989. aasta täiendava konventsiooniga nr 2:






  i) | lõpp-protokolli punkti 9b lõike 1 punktid 1–4 (Saksamaa Büsingeni territooriumi elanike suhtes kohaldatavad õigusaktid ja nende mitterahaliste haigushüvitiste õigused); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

II lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Saksamaa–Šveits

a)

25. veebruari 1964. aasta sotsiaalkindlustuse konventsioon, mida on muudetud 9. septembri 1975. aasta täiendava konventsiooniga nr 1 ja 2. märtsi 1989. aasta täiendava konventsiooniga nr 2:

i)

lõpp-protokolli punkti 9b lõike 1 punktid 1–4 (Saksamaa Büsingeni territooriumi elanike suhtes kohaldatavad õigusaktid ja nende mitterahaliste haigushüvitiste õigused);

| ii) | lõpp-protokolli (vabatahtliku haiguskindlustuse kättesaadavus Saksamaal selle Saksamaal ümberpaigutamise teel) punkti 9e lõike 1 alapunkti b esimene, teine ja neljas lause. |
| --- | --- |

ii)

lõpp-protokolli (vabatahtliku haiguskindlustuse kättesaadavus Saksamaal selle Saksamaal ümberpaigutamise teel) punkti 9e lõike 1 alapunkti b esimene, teine ja neljas lause.

| b) | 20. oktoobri 1982. aasta töötuskindlustust käsitlev konventsioon, mida on muudetud 22. detsembri 1992. aasta lisaprotokolliga:






  i) | Saksamaa (Büsingeni piirkond) osaleb Šveitsi seaduste kohaselt ettenähtud kantoni osamaksuga sama suure summaga niisuguste kulutuste katmises, mis on seotud tegelike kohtadega, kus rakendatakse tööhõivet parandavaid meetmeid selle sätte alla kuuluvate töötajate suhtes (artikli 8 lõige 5). |
| --- | --- | --- |

b)

20. oktoobri 1982. aasta töötuskindlustust käsitlev konventsioon, mida on muudetud 22. detsembri 1992. aasta lisaprotokolliga:

i)

Saksamaa (Büsingeni piirkond) osaleb Šveitsi seaduste kohaselt ettenähtud kantoni osamaksuga sama suure summaga niisuguste kulutuste katmises, mis on seotud tegelike kohtadega, kus rakendatakse tööhõivet parandavaid meetmeid selle sätte alla kuuluvate töötajate suhtes (artikli 8 lõige 5).

Hispaania–Šveits

11. juuni 1982. aasta lisakonventsiooniga muudetud 13. oktoobri 1969. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli punkt 17; Hispaania kindlustusskeemiga käesoleva sätte kohaselt kindlustatud isikud ei pea ühinema Šveitsi haiguskindlustusskeemiga.

Itaalia–Šveits

18. detsembri 1963. aasta 1. lisakonventsiooni, 4. juuli 1969. aasta lisalepingu, 25. veebruari 1974. aasta lisaprotokolli ja 2. aprilli 1980. aasta lisalepinguga nr 2 muudetud 14. detsembri 1962. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 9 lõige 1.”

| d) | IV lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits”. |
| --- | --- |

d)

IV lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits”.

| e) | VIII lisa 1. osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Kõik põhiskeemi alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (vanadus- ja toitjakaotuskindlustust ning invaliidsuskindlustust käsitlevad riiklikud seadused) ja tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanaduspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).” |
| --- | --- |

e)

VIII lisa 1. osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Kõik põhiskeemi alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (vanadus- ja toitjakaotuskindlustust ning invaliidsuskindlustust käsitlevad riiklikud seadused) ja tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanaduspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”

| f) | VIII lisa 2. osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).” |
| --- | --- |

f)

VIII lisa 2. osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”

| g) | IX lisa II osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).” |
| --- | --- |

g)

IX lisa II osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”

| h) | X lisasse lisatakse järgmine tekst:






  „1. | Täiendavad hüvitised (täiendavate riiklike hüvitiste seadus, 19. märts 1965) ja kantonite õigusaktidega ettenähtud samalaadsed hüvitised. |
| --- | --- | --- |

h)

X lisasse lisatakse järgmine tekst:

„1.

Täiendavad hüvitised (täiendavate riiklike hüvitiste seadus, 19. märts 1965) ja kantonite õigusaktidega ettenähtud samalaadsed hüvitised.

| 2. | Puudust kannatavatele isikutele invaliidsuskindlustuse raames makstavad pensionid (19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artikli 28 lõige 1a, 7. oktoobri 1994. aasta redaktsioonis). |
| --- | --- |

2.

Puudust kannatavatele isikutele invaliidsuskindlustuse raames makstavad pensionid (19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artikli 28 lõige 1a, 7. oktoobri 1994. aasta redaktsioonis).

| 3. | Mitteosamakselised segahüvitised töötuse korral, nagu on ette nähtud kantonite õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.

Mitteosamakselised segahüvitised töötuse korral, nagu on ette nähtud kantonite õigusaktidega.

| 4. | Mitteosamakselised erakorralised invaliidsuspensionid, mida vastavalt 19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklile 39 makstakse niisugustele puudega inimestele, kelle suhtes enne töövõimetuse tekkimist ei kohaldatud Šveitsi õigusakte töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.” |
| --- | --- |

4.

Mitteosamakselised erakorralised invaliidsuspensionid, mida vastavalt 19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklile 39 makstakse niisugustele puudega inimestele, kelle suhtes enne töövõimetuse tekkimist ei kohaldatud Šveitsi õigusakte töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.”

| i) | XI lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits







  1. | Riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustuse seaduse artiklit 2 ja riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklit 1, mis reguleerivad käesoleva lepinguga reguleerimata riikides elavate Šveitsi kodanike vabatahtlikku kindlustust nimetatud kindlustusvaldkondades, kohaldatakse väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes, kes on käesoleva lepingu alla kuuluvate muude riikide kodanikud, samuti nimetatud riikide territooriumil elavate pagulaste ja kodakondsuseta isikute suhtes, kui need isikud liituvad vabatahtlikult kindlustussüsteemiga hiljemalt üks aasta pärast seda kuupäeva, mil lõppes nende vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustus pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi. |
| --- | --- | --- |

i)

XI lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

1.

Riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustuse seaduse artiklit 2 ja riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklit 1, mis reguleerivad käesoleva lepinguga reguleerimata riikides elavate Šveitsi kodanike vabatahtlikku kindlustust nimetatud kindlustusvaldkondades, kohaldatakse väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes, kes on käesoleva lepingu alla kuuluvate muude riikide kodanikud, samuti nimetatud riikide territooriumil elavate pagulaste ja kodakondsuseta isikute suhtes, kui need isikud liituvad vabatahtlikult kindlustussüsteemiga hiljemalt üks aasta pärast seda kuupäeva, mil lõppes nende vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustus pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi.

| 2. | Kui isik ei ole enam kindlustatud Šveitsi vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustuse alusel pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi, on tal jätkuvalt õigus kindlustusele kokkuleppel tööandjaga, kui ta töötab Šveitsi tööandja heaks sellises riigis, mille suhtes käesolevat lepingut ei kohaldata, ning kui ta esitab sellekohase avalduse kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta kindlustus lõppes. |
| --- | --- |

2.

Kui isik ei ole enam kindlustatud Šveitsi vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustuse alusel pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi, on tal jätkuvalt õigus kindlustusele kokkuleppel tööandjaga, kui ta töötab Šveitsi tööandja heaks sellises riigis, mille suhtes käesolevat lepingut ei kohaldata, ning kui ta esitab sellekohase avalduse kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta kindlustus lõppes.

| 3. | Šveitsi haiguskindlustusskeemis kindlustamise kohustus ja erandid sellest kohustusest






  a) | Šveitsi kohustuslikku ravikindlustust käsitlevaid õigusakte kohaldatakse järgmiste mujal kui Šveitsis elavate isikute suhtes:






  i) | isikud, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Šveitsi haiguskindlustusskeemis kindlustamise kohustus ja erandid sellest kohustusest

a)

Šveitsi kohustuslikku ravikindlustust käsitlevaid õigusakte kohaldatakse järgmiste mujal kui Šveitsis elavate isikute suhtes:

i)

isikud, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele;

| ii) | isikud, kellele hüvitiste maksmise kulud kannab Šveits vastavalt määruse artiklitele 24–26; |
| --- | --- |

ii)

isikud, kellele hüvitiste maksmise kulud kannab Šveits vastavalt määruse artiklitele 24–26;

| iii) | isikud, kes saavad Šveitsi töötuskindlustushüvitisi; |
| --- | --- |

iii)

isikud, kes saavad Šveitsi töötuskindlustushüvitisi;

| iv) | alapunktides i ja iii nimetatud isikute, samuti Šveitsis elavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate perekonnaliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud perekonnaliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Hispaania, Ungari, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

iv)

alapunktides i ja iii nimetatud isikute, samuti Šveitsis elavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate perekonnaliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud perekonnaliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Hispaania, Ungari, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik;

| v) | alapunktis ii nimetatud isikute või Šveitsis elava pensionäri perekonnaliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud perekonnaliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

v)

alapunktis ii nimetatud isikute või Šveitsis elava pensionäri perekonnaliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud perekonnaliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Perekonnaliikmeteks peetakse isikuid vastavalt elukohariigi õigusaktides esitatud perekonnaliikme määratlusele.

| b) | Punktis a nimetatud isikud võivad taotluse esitamisel saada vabastuse kohustuslikust kindlustusest, kui ja kuni nad on järgmiste riikide elanikud ja suudavad tõendada, et haigestumise korral kuuluvad nad kõnealuse riigi kindlustussüsteemi alla: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Austria; Soome puhul punkti a alapunktides iv ja v nimetatud isikud ning Portugali puhul punkti a alapunktis ii nimetatud isikud.
  See taotlus






  aa) | tuleb esitada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil tekib kohustus liituda Šveitsi kindlustussüsteemiga; kui taotlus esitatakse mõjuval põhjusel pärast osutatud tähtaega, jõustub erand kindlustuskohustuse alguskuupäevast; |
| --- | --- | --- |

b)

Punktis a nimetatud isikud võivad taotluse esitamisel saada vabastuse kohustuslikust kindlustusest, kui ja kuni nad on järgmiste riikide elanikud ja suudavad tõendada, et haigestumise korral kuuluvad nad kõnealuse riigi kindlustussüsteemi alla: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Austria; Soome puhul punkti a alapunktides iv ja v nimetatud isikud ning Portugali puhul punkti a alapunktis ii nimetatud isikud.

See taotlus

aa)

tuleb esitada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil tekib kohustus liituda Šveitsi kindlustussüsteemiga; kui taotlus esitatakse mõjuval põhjusel pärast osutatud tähtaega, jõustub erand kindlustuskohustuse alguskuupäevast;

| bb) | kehtib kõikide samas riigis elavate perekonnaliikmete suhtes. |
| --- | --- |

bb)

kehtib kõikide samas riigis elavate perekonnaliikmete suhtes.

| 4. | Kui sellise isiku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele, on lõike 3 punkti b kohaselt kohaldatavad ka mõne teise käesoleva lepinguga hõlmatud riigi haiguskindlustust käsitlevad õigusaktid, ning kui isikul on õigus saada hüvitist nii Šveitsi tööõnnetuste, tööga mitteseotud õnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustavalt asutuselt kui ka pädevalt haiguskindlustusasutuselt, jagatakse tööga mitteseotud õnnetuste mitterahaliste hüvitiste kulud võrdselt mõlema asutuse vahel. Šveitsi tööõnnetuste ja tööga mitteseotud õnnetuste vastu kindlustav asutus katab tööõnnetustest, teel töökohale toimunud õnnetustest ja kutsehaigustest tulenevad kulud ka juhul, kui isikul on õigus saada hüvitist elukohariigi haiguskindlustusasutuselt. |
| --- | --- |

4.

Kui sellise isiku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele, on lõike 3 punkti b kohaselt kohaldatavad ka mõne teise käesoleva lepinguga hõlmatud riigi haiguskindlustust käsitlevad õigusaktid, ning kui isikul on õigus saada hüvitist nii Šveitsi tööõnnetuste, tööga mitteseotud õnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustavalt asutuselt kui ka pädevalt haiguskindlustusasutuselt, jagatakse tööga mitteseotud õnnetuste mitterahaliste hüvitiste kulud võrdselt mõlema asutuse vahel. Šveitsi tööõnnetuste ja tööga mitteseotud õnnetuste vastu kindlustav asutus katab tööõnnetustest, teel töökohale toimunud õnnetustest ja kutsehaigustest tulenevad kulud ka juhul, kui isikul on õigus saada hüvitist elukohariigi haiguskindlustusasutuselt.

| 5. | Nende Šveitsis töötavate, kuid seal mitteelavate isikute suhtes, kellel on punkti 3 alapunkti b kohaselt kindlustus vastavalt oma elukohariigi kindlustusskeemile, ning nimetatud isikute perekonnaliikmete suhtes kohaldatakse nende Šveitsis viibimise ajal määruse artiklit 19. |
| --- | --- |

5.

Nende Šveitsis töötavate, kuid seal mitteelavate isikute suhtes, kellel on punkti 3 alapunkti b kohaselt kindlustus vastavalt oma elukohariigi kindlustusskeemile, ning nimetatud isikute perekonnaliikmete suhtes kohaldatakse nende Šveitsis viibimise ajal määruse artiklit 19.

| 6. | Määruse artiklite 18, 19, 20 ja 27 kohaldamisel Šveitsis kannab pädev kindlustaja kõik tõendatud kulud. |
| --- | --- |

6.

Määruse artiklite 18, 19, 20 ja 27 kohaldamisel Šveitsis kannab pädev kindlustaja kõik tõendatud kulud.

| 7. | Niisuguse isiku puhul, kes kindlustab ennast Šveitsi kindlustaja juures kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva teise riigi kindlustuse lõppemist, võetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse või haigestumisega seotud võimaliku päevarahade reservi vähendamisel või suurendamisel arvesse kõnealuse teise riigi kindlustusskeemi kohaselt täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

7.

Niisuguse isiku puhul, kes kindlustab ennast Šveitsi kindlustaja juures kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva teise riigi kindlustuse lõppemist, võetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse või haigestumisega seotud võimaliku päevarahade reservi vähendamisel või suurendamisel arvesse kõnealuse teise riigi kindlustusskeemi kohaselt täitunud kindlustusperioode.

| 8. | Isikut, kes töötas Šveitsis või oli seal füüsilisest isikust ettevõtja ning kattis ise oma ülalpidamiskulud, kuid kes on sunnitud tööst loobuma õnnetuse või haiguse tõttu ja kelle suhtes ei kohaldata enam Šveitsi invaliidsuskindlustust käsitlevaid õigusakte, peetakse siiski kaetuks kõnealuse kindlustusega, mis katab tema taastusravi kuni invaliidsuspensioni maksmise alguseni ja taastusravi kestel, tingimusel et isik ei asu uuesti tööle mõnes muus riigis kui Šveits.” |
| --- | --- |

8.

Isikut, kes töötas Šveitsis või oli seal füüsilisest isikust ettevõtja ning kattis ise oma ülalpidamiskulud, kuid kes on sunnitud tööst loobuma õnnetuse või haiguse tõttu ja kelle suhtes ei kohaldata enam Šveitsi invaliidsuskindlustust käsitlevaid õigusakte, peetakse siiski kaetuks kõnealuse kindlustusega, mis katab tema taastusravi kuni invaliidsuspensioni maksmise alguseni ja taastusravi kestel, tingimusel et isik ei asu uuesti tööle mõnes muus riigis kui Šveits.”

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6).

  Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:







  a) | 1. lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveitsi ja Prantsusmaa 26. oktoobri 2004. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord
  Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”. |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 987/2009, 16. september 2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (6).

Käesoleva lepingu kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:

a)

1. lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveitsi ja Prantsusmaa 26. oktoobri 2004. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord

Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”.

| 3. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, (7) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 592/2008 (8) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, (7) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 592/2008 (8) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega.

| 4. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (9) rakendamise kord, mida on viimati muudetud komisjoni 9. veebruari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 120/2009 (10) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72, 21. märts 1972, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (9) rakendamise kord, mida on viimati muudetud komisjoni 9. veebruari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 120/2009 (10) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega.

| 5. | Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (11). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (11).

B JAGU:   ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUOSALISED NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTAVAD

| 1. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A1, 12. juuni 2009, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (12). |
| --- | --- |

1.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A1, 12. juuni 2009, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (12).

| 2. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (13). |
| --- | --- |

2.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (13).

| 3. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A3, 17. detsember 2009, mis käsitleb täitunud pidevate kindlustusperioodide liitmist vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1408/71 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 (14). |
| --- | --- |

3.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr A3, 17. detsember 2009, mis käsitleb täitunud pidevate kindlustusperioodide liitmist vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1408/71 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 (14).

| 4. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr E1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (15). |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr E1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (15).

| 5. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr F1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (16). |
| --- | --- |

5.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr F1, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (16).

| 6. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H1, 12. juuni 2009, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (17). |
| --- | --- |

6.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H1, 12. juuni 2009, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (17).

| 7. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H2, 12. juuni 2009, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (18). |
| --- | --- |

7.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H2, 12. juuni 2009, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (18).

| 8. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H3, 15. oktoober 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva (19). |
| --- | --- |

8.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H3, 15. oktoober 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva (19).

| 9. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H4, 22. detsember 2009, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (20). |
| --- | --- |

9.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H4, 22. detsember 2009, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (20).

| 10. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H5, 18. märts 2010, milles käsitletakse võitlust pettuste ja vigadega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 raames (21). |
| --- | --- |

10.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr H5, 18. märts 2010, milles käsitletakse võitlust pettuste ja vigadega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 raames (21).

| 11. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr P1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (22). |
| --- | --- |

11.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr P1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (22).

| 12. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S1, 12. juuni 2009, Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (23). |
| --- | --- |

12.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S1, 12. juuni 2009, Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (23).

| 13. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (24). |
| --- | --- |

13.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (24).

| 14. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S3, 12. juuni 2009, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25 A osa lõikega 3 hõlmatud hüvitised (25). |
| --- | --- |

14.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S3, 12. juuni 2009, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25 A osa lõikega 3 hõlmatud hüvitised (25).

| 15. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S4, 2. oktoober 2009, mis käsitleb tagasimaksmise korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (26). |
| --- | --- |

15.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S4, 2. oktoober 2009, mis käsitleb tagasimaksmise korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (26).

| 16. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S5, 2. oktoober 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktis va sõnastatud mõiste „haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavad mitterahalised hüvitised” tõlgendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitele 17, 19, 20 ja 22, artikli 24 lõikele 1, artiklitele 25 ja 26, artikli 27 lõigetele 1, 3, 4 ja 5, artiklitele 28 ja 34 ning artikli 36 lõigetele 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklite 62, 63 ja 64 alusel tagasi makstavate summade arvutamise kohta (27). |
| --- | --- |

16.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S5, 2. oktoober 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktis va sõnastatud mõiste „haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavad mitterahalised hüvitised” tõlgendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitele 17, 19, 20 ja 22, artikli 24 lõikele 1, artiklitele 25 ja 26, artikli 27 lõigetele 1, 3, 4 ja 5, artiklitele 28 ja 34 ning artikli 36 lõigetele 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklite 62, 63 ja 64 alusel tagasi makstavate summade arvutamise kohta (27).

| 17. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S6, 22. detsember 2009, milles käsitletakse elukohajärgses liikmesriigis registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklile 24 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikega 4 ettenähtud arvestuste koostamist (28). |
| --- | --- |

17.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S6, 22. detsember 2009, milles käsitletakse elukohajärgses liikmesriigis registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklile 24 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikega 4 ettenähtud arvestuste koostamist (28).

| 18. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S7, 22. detsember 2009, mis käsitleb üleminekut määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning hüvitusmenetluste rakendamist (29). |
| --- | --- |

18.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr S7, 22. detsember 2009, mis käsitleb üleminekut määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning hüvitusmenetluste rakendamist (29).

| 19. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (30). |
| --- | --- |

19.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U1, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (30).

| 20. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (31). |
| --- | --- |

20.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U2, 12. juuni 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (31).

| 21. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U3, 12. juuni 2009, mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (32). |
| --- | --- |

21.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsus nr U3, 12. juuni 2009, mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (32).

C JAGU:   ÕIGUSAKTID, MIDA LEPINGUOSALISED ARVESSE VÕTAVAD

| 1. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr U1, 12. juuni 2009, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (33). |
| --- | --- |

1.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr U1, 12. juuni 2009, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (33).

| 2. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr U2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (34). |
| --- | --- |

2.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni soovitus nr U2, 12. juuni 2009, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (34).

Lepingu II lisa

PROTOKOLL

I.   Töötuskindlustus

Kuni 30. aprillini 2011 kohaldatakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kodanikest töötajate ning kuni 31. maini 2016 Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodanikest töötajate suhtes järgmist korda.

| 1. | Vähem kui aastase kehtivusega elamislubadega töötajate töötuskindlustuse suhtes kehtivad järgmised eeskirjad.






  1.1. | Seaduse järgi on õigus saada töötuskindlustusest tulenevaid töötushüvitisi üksnes isikutel, kes on tasunud Šveitsis vastava kindlustuse sissemakseid riiklikus töötuskindlustuse ja maksuvõimetustoetuste seaduses (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI) (4 35) kindlaksmääratud miinimumperioodi vältel ja kes vastavad ka muudele töötushüvitiste saamise õiguse suhtes kehtivatele tingimustele. |
| --- | --- | --- |

1.

Vähem kui aastase kehtivusega elamislubadega töötajate töötuskindlustuse suhtes kehtivad järgmised eeskirjad.

1.1.

Seaduse järgi on õigus saada töötuskindlustusest tulenevaid töötushüvitisi üksnes isikutel, kes on tasunud Šveitsis vastava kindlustuse sissemakseid riiklikus töötuskindlustuse ja maksuvõimetustoetuste seaduses (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité - LACI) (4 35) kindlaksmääratud miinimumperioodi vältel ja kes vastavad ka muudele töötushüvitiste saamise õiguse suhtes kehtivatele tingimustele.

| 1.2. | See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud töötajad, kelle sissemaksete tasumise periood on liiga lühike selleks, et saada punkti 1.1. kohaselt Šveitsis õigus töötushüvitistele, makstakse tagasi nende päritoluriikidele vastavalt punktile 1.3, et aidata kaasa nende toetussummade katmisele, mida kõnealustele töötajatele makstakse täieliku töötuse korral; kõnealustel töötajatel ei ole õigust hüvitistele juhul, kui nad jäävad täielikult töötuks Šveitsis. Neil on siiski õigus saada hüvitisi halbade ilmastikutingimuste eest ja tööandja maksujõuetuks muutumise korral. Täieliku töötuse puhul maksab toetust päritoluriik, tingimusel et asjaomased töötajad otsivad tööturul tööd. Šveitsis täitunud kindlustusperioode võetakse arvesse samamoodi nagu päritoluriigis täitunud perioode. |
| --- | --- |

1.2.

See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud töötajad, kelle sissemaksete tasumise periood on liiga lühike selleks, et saada punkti 1.1. kohaselt Šveitsis õigus töötushüvitistele, makstakse tagasi nende päritoluriikidele vastavalt punktile 1.3, et aidata kaasa nende toetussummade katmisele, mida kõnealustele töötajatele makstakse täieliku töötuse korral; kõnealustel töötajatel ei ole õigust hüvitistele juhul, kui nad jäävad täielikult töötuks Šveitsis. Neil on siiski õigus saada hüvitisi halbade ilmastikutingimuste eest ja tööandja maksujõuetuks muutumise korral. Täieliku töötuse puhul maksab toetust päritoluriik, tingimusel et asjaomased töötajad otsivad tööturul tööd. Šveitsis täitunud kindlustusperioode võetakse arvesse samamoodi nagu päritoluriigis täitunud perioode.

| 1.3. | See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud punktis 1.2 nimetatud töötajad, makstakse igal aastal tagasi järgmiste tingimuste kohaselt:






  a) | kõnealuste töötajate sissemaksete kogusumma arvestatakse maade kaupa töötajate aastase arvu ja iga töötaja tasutud keskmise aastase sissemakse (tööandja ja töötaja sissemaksed) alusel; |
| --- | --- | --- |

1.3.

See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud punktis 1.2 nimetatud töötajad, makstakse igal aastal tagasi järgmiste tingimuste kohaselt:

a)

kõnealuste töötajate sissemaksete kogusumma arvestatakse maade kaupa töötajate aastase arvu ja iga töötaja tasutud keskmise aastase sissemakse (tööandja ja töötaja sissemaksed) alusel;

| b) | sel viisil arvestatud summast makstakse töötajate päritoluriigile tagasi selline osa, mis vastab töötushüvitise protsentuaalsele osale kõigist punktis 1.2 nimetatud toetustest, ning osa jäetakse Šveitsi käsutusse reservina edaspidiste toetuste maksmiseks (5 36); |
| --- | --- |

b)

sel viisil arvestatud summast makstakse töötajate päritoluriigile tagasi selline osa, mis vastab töötushüvitise protsentuaalsele osale kõigist punktis 1.2 nimetatud toetustest, ning osa jäetakse Šveitsi käsutusse reservina edaspidiste toetuste maksmiseks (5 36);

| c) | Šveits esitab igal aastal aruande tagasimakstud sissemaksete kohta. Kui päritoluriigid nõuavad, märgitakse arvestamise alused ja tagasimakstud summad. Päritoluriigid teatavad igal aastal Šveitsile punktis 1.2 nimetatud töötushüvitise saajate arvu. |
| --- | --- |

c)

Šveits esitab igal aastal aruande tagasimakstud sissemaksete kohta. Kui päritoluriigid nõuavad, märgitakse arvestamise alused ja tagasimakstud summad. Päritoluriigid teatavad igal aastal Šveitsile punktis 1.2 nimetatud töötushüvitise saajate arvu.

| 2. | Kui mõnel nimetatud korda kasutaval liikmesriigil on raskusi sissemaksete tagasimaksmise korra lõpetamisega või kui Šveitsil on raskusi tema suhtes kehtestatud liitmise korraga, võib kumbki lepinguosaline suunata küsimuse ühiskomiteele. |
| --- | --- |

2.

Kui mõnel nimetatud korda kasutaval liikmesriigil on raskusi sissemaksete tagasimaksmise korra lõpetamisega või kui Šveitsil on raskusi tema suhtes kehtestatud liitmise korraga, võib kumbki lepinguosaline suunata küsimuse ühiskomiteele.

II.   Kõrvalabi vajavate isikute toetused

19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustusseaduse ning 20. detsembri 1946. aasta riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustusseaduse, muudetud 8. oktoobril 1999, kohaselt kõrvalabi vajavatele isikutele ettenähtud toetusi makstakse üksnes Šveitsis elavatele isikutele.

III.   Vanadus-, toitjakaotus- ja invaliiduspensione hõlmavad tööalaste hüvitiste skeemid

Vanadus-, toitjakaotus- ja invaliiduspensione hõlmavaid tööalaste hüvitiste skeeme käsitleva 17. detsembri 1993. aasta riikliku seadusega ettenähtud toetused makstakse taotluse alusel välja töötajale või füüsilisest isikust ettevõtjale, kes kavatseb Šveitsist alatiseks lahkuda ja kelle suhtes vastavalt määruse II jaotisele ei kohaldata enam Šveitsi seadusi, tingimusel et Šveitsist lahkutakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, olenemata nõukogu määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 10 lõikest 2.

---

(1)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 67.

1

(2)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

3

(4)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 43.

5

(6)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

6

(7)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

7

(8)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 1.

8

(9)  EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1.

9

(10)  ELT L 39, 10.2.2009, lk 29.

10

(11)  EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46.

11

(12)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 1.

12

(13)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 5.

13

(14)  ELT C 149, 8.6.2010, lk 3.

14

(15)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 9.

15

(16)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 11.

16

(17)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 13.

17

(18)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 17.

18

(19)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 56.

19

(20)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 3.

20

(21)  ELT C 149, 8.6.2010, lk 5.

21

(22)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 21.

22

(23)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 23.

23

(24)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 26.

24

(25)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 40.

25

(26)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 52.

26

(27)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 54.

27

(28)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 6.

28

(29)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 8.

29

(30)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 42.

30

(31)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 43.

31

(32)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 45.

32

(33)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 49.

33

(34)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 51.

34

(35)  Perioodi pikkus on praegu 12 kuud.

35

(36)  Kaheaastase ajavahemiku jooksul nende Šveitsis töötushüvitise saamise õigust kasutavate töötajate puhul, kes on teinud sissemakseid vähemalt 12 kuud mitme Šveitsis elatud perioodi jooksul.

36

---

II LISA

DEKLARATSIOON

Šveitsi komiteedes osalemist käsitleva deklaratsiooni kohta

Šveitsi osalemise kohta komiteedes esitatud deklaratsiooni (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 72) teises taandes nimetatud võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon nimetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikliga 71 ümber sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoniks.

---

MÄÄRUSED

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 817/2011,

11. august 2011,

millega keelatakse Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel merilutsu püük V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 26/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | USK/567EI. |
| Liik | Meriluts (Brosme brosme) |
| Piirkond | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 9.7.2011 |

Nr

26/T&Q

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

USK/567EI.

Liik

Meriluts (Brosme brosme)

Piirkond

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

9.7.2011

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 818/2011,

11. august 2011,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel kilttursa püük Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 25/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | HAD/5BC6A. |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Piirkond | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 4.7.2011 |

Nr

25/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

HAD/5BC6A.

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Piirkond

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 819/2011,

11. august 2011,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük VI püügipiirkonnas ning Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, (2) on kehtestatud kvoodid 2011. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriikide lipu all sõitvate või neis liikmesriikides registreeritud laevade puhul ammendanud 2011. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2011. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 24/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | POK/56-14 |
| Liik | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 4.7.2011 |

Nr

24/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

POK/56-14

Liik

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

4.7.2011

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 820/2011,

16. august 2011,

millega kiidetakse heaks toimeaine terbutüülasiin vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 I lisa ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktiga c kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega selliste toimeaine taotluste suhtes, mille täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (3) artikliga 16. Toimeaine terbutüülasiini taotluse täielikkus on tehtud kindlaks kõnealuse määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktiga c kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega selliste toimeaine taotluste suhtes, mille täielikkus on kindlaks tehtud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 33/2008 (3) artikliga 16. Toimeaine terbutüülasiini taotluse täielikkus on tehtud kindlaks kõnealuse määruse alusel.

| (2) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka terbutüülasiin. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (4) ja (EÜ) nr 1490/2002 (5) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise ja kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka terbutüülasiin.

| (3) | Komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1095/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning määrust (EÜ) nr 2229/2004, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 3 lõike 2 kohaselt võttis teataja kahe kuu jooksul enne kõnealuse määruse jõustumist tagasi oma toetuse kõnealuse toimeaine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selle tõttu jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (7) terbutüülasiin nimetatud lisasse kandmata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1095/2007 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1490/2002, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning määrust (EÜ) nr 2229/2004, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi täiendavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 3 lõike 2 kohaselt võttis teataja kahe kuu jooksul enne kõnealuse määruse jõustumist tagasi oma toetuse kõnealuse toimeaine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selle tõttu jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (7) terbutüülasiin nimetatud lisasse kandmata.

| (4) | Esialgne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19. |
| --- | --- |

(4)

Esialgne teataja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) artiklites 14–19.

| (5) | Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu otsuses 2008/934/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu otsuses 2008/934/EÜ. Kõnealune taotlus vastab ka muudele määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele.

| (6) | Ühendkuningriik hindas teataja esitatud täiendavaid andmeid ja koostas lisaaruande. 3. veebruaril 2010. aastal edastas Ühendkuningriik selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. detsembril 2010 komisjonile oma järeldused (8) terbutüülasiini kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena terbutüülasiini kohta. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik hindas teataja esitatud täiendavaid andmeid ja koostas lisaaruande. 3. veebruaril 2010. aastal edastas Ühendkuningriik selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõikidele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 20. detsembril 2010 komisjonile oma järeldused (8) terbutüülasiini kohta. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 17. juunil 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena terbutüülasiini kohta.

| (7) | Mitme uuringu põhjal on selgunud, et terbutüülasiini sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane kiita terbutüülasiin heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

Mitme uuringu põhjal on selgunud, et terbutüülasiini sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside korral. Seepärast on asjakohane kiita terbutüülasiin heaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1107/2009.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 ja artikli 6 kohaselt ning arvestades teaduse ja tehnika arengut, oleks vaja lisada teatud tingimusi ja piiranguid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 ja artikli 6 kohaselt ning arvestades teaduse ja tehnika arengut, oleks vaja lisada teatud tingimusi ja piiranguid.

| (9) | Ilma et sellega piirataks terbutüülasiini heakskiitmist, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et sellega piirataks terbutüülasiini heakskiitmist, on siiski asjakohane nõuda täiendavat kinnitavat teavet.

| (10) | Enne heakskiitmist peaks mööduma piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Enne heakskiitmist peaks mööduma piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (11) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ning võttes arvesse eriolukorda, mis on seotud üleminekuga direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks kohaldada järgmist. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lubasid muutma, asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks kooskõlas ühtsete põhimõtetega ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendi ja iga kavandatud kasutusviisi käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase täieliku toimiku kohta ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ning võttes arvesse eriolukorda, mis on seotud üleminekuga direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks kohaldada järgmist. Liikmesriikidel tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lubasid muutma, asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks kooskõlas ühtsete põhimõtetega ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendi ja iga kavandatud kasutusviisi käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase täieliku toimiku kohta ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks.

| (12) | Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (9) (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemused on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (9) (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemused on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega seoses andmetele juurdepääsuga. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on näidanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (13) | Komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks määruse (EL) nr 540/2011 (10) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks määruse (EL) nr 540/2011 (10) lisa vastavalt muuta.

| (14) | Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et terbutüülasiini ei kanta asjaomasesse lisasse ja et kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Terbutüülasiini käsitlev rida on vaja kõnealuse otsuse lisast välja jätta. Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et terbutüülasiini ei kanta asjaomasesse lisasse ja et kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Terbutüülasiini käsitlev rida on vaja kõnealuse otsuse lisast välja jätta. Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

Toimeaine terbutüülasiin kiidetakse heaks vastavalt I lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite ümberhindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena terbutüülasiini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. juuniks 2012.

Liikmesriigid peavad eelkõige nimetatud tähtpäevaks veenduma, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete veeru B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 ja määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab terbutüülasiini kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. detsembriks 2011 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veeru B osa. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Pärast otsustamist liikmesriigid:

| a) | vajaduse korral muudavad terbutüülasiini ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral muudavad terbutüülasiini ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või

| b) | kui toode sisaldab terbutüülasiini ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab terbutüülasiini ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Otsuse 2008/934/EÜ muutmine

Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja terbutüülasiini käsitlev rida.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

3

(4)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

4

(5)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

5

(6)  ELT L 246, 21.9.2007, lk 19.

6

(7)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

7

(8)  Euroopa Toiduohutusamet: „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terbuthylazine.”EFSA Journal 2011;9(1):1969. [133 lk]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1969. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu.

8

EFSA Journal

www.efsa.europa.eu

(9)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

9

(10)  ELT L 153, 11.6.2011, lk 1.

10

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Terbutüülasiin
  CASi nr 5915-41-3
  CIPACi nr 234 | N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin | ≥ 950 g/kg
  Lisandid | Propasiin: mitte rohkem kui 10 g/kg |

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Terbutüülasiin

CASi nr 5915-41-3

CIPACi nr 234

N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin

≥ 950 g/kg

Lisandid

Propasiin: mitte rohkem kui 10 g/kg

| | Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg

| | Simasiin: mitte rohkem kui 30 g/kg |
| --- | --- |

Simasiin: mitte rohkem kui 30 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees terbutüülasiini kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| a) | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| b) | imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale ohule. |
| --- | --- |

b)

imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale ohule.

Vajaduse korral peavad loa tingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid ning kohustust käivitada monitooringud ohualdistes piirkondades, et uurida, kas kõnealust ainet võib sattuda põhjavette.

Taotleja peab esitama järgmise kinnitava teabe:

| 1) | ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave lisandite mõju kohta; |
| --- | --- |

1)

ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad, sealhulgas teave lisandite mõju kohta;

| 2) | ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus; |
| --- | --- |

2)

ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus;

| 3) | hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette; |
| --- | --- |

3)

hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette;

| 4) | metaboliitide MT1 (N-tert-butüül-6-kloro-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT 13 (4-(tert-butüülamino)-6-(etüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või 6-hüdroksü-N2-etüül-N4-tert-butüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT14 (4-amino-6-(tert-butüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või N-tert-butüül-6-hüdroksü-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin) ning määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsus vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine. |
| --- | --- |

4)

metaboliitide MT1 (N-tert-butüül-6-kloro-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT 13 (4-(tert-butüülamino)-6-(etüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või 6-hüdroksü-N2-etüül-N4-tert-butüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT14 (4-amino-6-(tert-butüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või N-tert-butüül-6-hüdroksü-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin) ning määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsus vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1 ja 2 sätestatud teabe hiljemalt 30. juuniks 2012, punktis 3 sätestatud teabe hiljemalt 30. juuniks 2013 ning punktis 4 sätestatud teabe kuue kuu jooksul pärast teadet kõnealuse aine vastavast klassifitseerimisest.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja kirjeldamiseks on esitatud läbivaatusaruandes.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „16 | Terbutüülasiin
  CASi nr 5915-41-3
  CIPACi nr 234 | N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin | ≥ 950 g/kg
  Lisandid | Propasiin: mitte rohkem kui 10 g/kg |

Number

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„16

Terbutüülasiin

CASi nr 5915-41-3

CIPACi nr 234

N2-tert-butüül-6-kloro-N4-etüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin

≥ 950 g/kg

Lisandid

Propasiin: mitte rohkem kui 10 g/kg

| | Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg |
| --- | --- |

Atrasiin: mitte rohkem kui 1 g/kg

| | Simasiin: mitte rohkem kui 30 g/kg |
| --- | --- |

Simasiin: mitte rohkem kui 30 g/kg

1. jaanuar 2012

31. detsember 2021

A OSA

Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina

B OSA

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 17. juunil 2011. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees terbutüülasiini kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

| a) | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

| b) | imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale ohule. |
| --- | --- |

b)

imetajatele ja vihmaussidele põhjustatavale ohule.

Vajaduse korral peavad loa tingimused sisaldama ohu vähendamise meetmeid ning kohustust käivitada monitooringud ohualdistes piirkondades, et uurida, kas kõnealust ainet võib sattuda põhjavette.

Taotleja peab esitama järgmise kinnitava teabe:

| 1) | ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad analüüside põhjal, sealhulgas teave lisandite mõju kohta; |
| --- | --- |

1)

ärilisel eesmärgil valmistatud tehnilise materjali näitajad analüüside põhjal, sealhulgas teave lisandite mõju kohta;

| 2) | ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus; |
| --- | --- |

2)

ärilisel eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajate ja toksilisuse uuringus kasutatud katsematerjali näitajate vastavus;

| 3) | hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette; |
| --- | --- |

3)

hinnang, kas määramata metaboliite LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 võib sattuda põhjavette;

| 4) | metaboliitide MT1 (N-tert-butüül-6-kloro-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT 13 (4-(tert-butüülamino)-6-(etüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või 6-hüdroksü-N2-etüül-N4-tert-butüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT14 (4-amino-6-(tert-butüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või N-tert-butüül-6-hüdroksü-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin) ning määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsus vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine. |
| --- | --- |

4)

metaboliitide MT1 (N-tert-butüül-6-kloro-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT 13 (4-(tert-butüülamino)-6-(etüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või 6-hüdroksü-N2-etüül-N4-tert-butüül-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin), MT14 (4-amino-6-(tert-butüülamino)-1,3,5-triasiin-2-ool või N-tert-butüül-6-hüdroksü-1,3,5-triasiin-2,4-diamiin) ning määramata metaboliitide LM1, LM2, LM3, LM4, LM5 ja LM6 osatähtsus vähktõve põhjustajana, kui terbutüülasiin klassifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kui arvatavasti vähktõbe põhjustav aine.

Taotleja peab esitama komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile punktides 1 ja 2 sätestatud teabe hiljemalt 30. juuniks 2012, punktis 3 sätestatud teabe hiljemalt 30. juuniks 2013 ning punktis 4 sätestatud teabe kuue kuu jooksul pärast teadet kõnealuse aine vastavast klassifitseerimisest.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja kirjeldamiseks on esitatud läbivaatusaruandes.

1

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 821/2011,

16. august 2011,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 4. detsembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit vinüülatsetaadi liitu importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

4. detsembril 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit vinüülatsetaadi liitu importimise suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 22. oktoobril 2010 Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 22. oktoobril 2010 Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 25 % liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavat tõendusmaterjali nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja Ameerika Ühendriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele, tarnijatele ning kõnealuse menetluse algatamisega teadaolevalt seotud ühendustele ja Ameerika Ühendriikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (5) | Komisjon saatis küsimustikud neljale teadaolevale eksportivale tootjale asjaomases riigis. Küsimustikule vastasid kolm eksportivat tootjat. Neljas eksportiv tootja keeldus uurimises koostööd tegemast ning talle teatati, et teda koheldakse koostööst hoiduva äriühinguna vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis küsimustikud neljale teadaolevale eksportivale tootjale asjaomases riigis. Küsimustikule vastasid kolm eksportivat tootjat. Neljas eksportiv tootja keeldus uurimises koostööd tegemast ning talle teatati, et teda koheldakse koostööst hoiduva äriühinguna vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (6) | Komisjon saatis küsimustiku ka kaebuse esitajale ja teisele liidu tootjale, keda kaebuses oli nimetatud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustiku ka kaebuse esitajale ja teisele liidu tootjale, keda kaebuses oli nimetatud.

| (7) | Uurimisega seotud sõltumatute importijate ilmset arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon. Arvestades, et ainult kaks importijat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kaks liidu importijat vastasid küsimustikule nõuetekohaselt ja neist ühe valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(7)

Uurimisega seotud sõltumatute importijate ilmset arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja kui on, siis koostada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nõutud informatsioon. Arvestades, et ainult kaks importijat andsid endast märku algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul, otsustati, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. Kaks liidu importijat vastasid küsimustikule nõuetekohaselt ja neist ühe valdustesse tehti kontrollkäik.

| (8) | Samas andsid mitmed huvitatud isikud endast märku kasutajatena. Sellistele isikutele saadeti spetsiaalselt kasutajate jaoks koostatud küsimustik. Küsimustikule vastas kaksteist äriühingut ja neist kahe valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(8)

Samas andsid mitmed huvitatud isikud endast märku kasutajatena. Sellistele isikutele saadeti spetsiaalselt kasutajate jaoks koostatud küsimustik. Küsimustikule vastas kaksteist äriühingut ja neist kahe valdustesse tehti kontrollkäik.

| (9) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:






  (a) | Euroopa Liidu tootjad:

  Ineos Oxide Ltd, Ühendkuningriik
  Wacker Chemie AG, Saksamaa, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, tekitatud kahju ja liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas ning korraldas kontrollkäigu järgmiste äriühingute valdustes:

(a)

Euroopa Liidu tootjad:

Ineos Oxide Ltd, Ühendkuningriik

Wacker Chemie AG, Saksamaa,

| (b) | Asjaomase riigi eksportivad tootjad

  Celanese Ltd.
  The Dow Chemical Corporation
  LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC |
| --- | --- |

(b)

Asjaomase riigi eksportivad tootjad

Celanese Ltd.

The Dow Chemical Corporation

LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC

| (c) | Asjaomase riigi sõltumatud äriühingud

  Terminal, Ameerika Ühendriigid [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed] |
| --- | --- |

(c)

Asjaomase riigi sõltumatud äriühingud

Terminal, Ameerika Ühendriigid [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]

| (d) | Liidu sidus- ja sõltumatud ettevõtted

  Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksamaa
  Lyondell Chemie Nederland B.V., Madalmaad
  Terminal, EL [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed] |
| --- | --- |

(d)

Liidu sidus- ja sõltumatud ettevõtted

Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksamaa

Lyondell Chemie Nederland B.V., Madalmaad

Terminal, EL [isiku nimi ja täpne asukoht on konfidentsiaalsed]

| (e) | Sidusettevõtted väljaspool ELi ja Ameerika Ühendriike

  Dow Europe GmbH, Šveits |
| --- | --- |

(e)

Sidusettevõtted väljaspool ELi ja Ameerika Ühendriike

Dow Europe GmbH, Šveits

| (f) | Importijad

  Gantrade Ltd, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

(f)

Importijad

Gantrade Ltd, Ühendkuningriik

| (g) | Kasutajad

  Vinavil, Mapei, Itaalia
  Synthomer, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

(g)

Kasutajad

Vinavil, Mapei, Itaalia

Synthomer, Ühendkuningriik

3.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (11) | Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluv vinüülatsetaat. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluv vinüülatsetaat.

| (12) | Vinüülatsetaat (edaspidi „vinüülatsetaatmonomeer” või „vaatlusalune toode”) on laiatarbekemikaal, mis on saadud äädikhappest. |
| --- | --- |

(12)

Vinüülatsetaat (edaspidi „vinüülatsetaatmonomeer” või „vaatlusalune toode”) on laiatarbekemikaal, mis on saadud äädikhappest.

| (13) | Vinüülatsetaati kasutatakse paljudel eesmärkidel. Vinüülatsetaati kasutatakse kõige rohkem selliste tootmisahela järgmise etapi toodete algmaterjalina nagu polüvinüülatsetaat ja poluvinüülalkohol. Need järgmise etapi tooted on vajalikud polümeerid mitmes tootmisharus. Vinüülatsetaatpolümeere kasutatakse harilikult värvi, liimi, laki ja tekstiililisandite tootmisel. |
| --- | --- |

(13)

Vinüülatsetaati kasutatakse paljudel eesmärkidel. Vinüülatsetaati kasutatakse kõige rohkem selliste tootmisahela järgmise etapi toodete algmaterjalina nagu polüvinüülatsetaat ja poluvinüülalkohol. Need järgmise etapi tooted on vajalikud polümeerid mitmes tootmisharus. Vinüülatsetaatpolümeere kasutatakse harilikult värvi, liimi, laki ja tekstiililisandite tootmisel.

| (14) | Uurimisel selgus, et valmistatakse vaid ühte liiki vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(14)

Uurimisel selgus, et valmistatakse vaid ühte liiki vaatlusalust toodet.

2.   Samasugune toode

| (15) | Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval vinüülatsetaadil ning asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval vinüülatsetaadil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisel selgus, et liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval vinüülatsetaadil ning asjaomases riigis toodetaval ja liitu eksporditaval vinüülatsetaadil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune kasutusotstarve. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (16) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas asjaomase riigi eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt liitu eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tehti kõigepealt kindlaks, kas asjaomase riigi eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tema poolt liitu eksporditud asjaomase toote müügi kogumahust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.

| (17) | Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist uurimisperioodil moodustas müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel uuris komisjon, kas kummagi eksportiva tootja omamaist müüki võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi tulutoovast omamaisest müügist uurimisperioodil moodustas müük sõltumatutele klientidele.

| (18) | Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud toote tootmiskulud. |
| --- | --- |

(18)

Omamaiseid müügitehinguid käsitati kasumlikena, kui ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud toote tootmiskulud.

| (19) | Kui siseriiklikust müügist üle 80 % toimus ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas need olid kasumlikud või mitte. Kui tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks ainult omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmine. |
| --- | --- |

(19)

Kui siseriiklikust müügist üle 80 % toimus ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne kaalutud keskmise tootmiskuluga või sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas need olid kasumlikud või mitte. Kui tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem müügi kogumahust või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks ainult omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmine.

2.   Ekspordihind

| (20) | Uurimisel selgus, et vinüülatsetaadi eksport asjaomasest riigist liitu toimus kas i) liidus asuvate seotud kaubandusettevõtete kaudu või ii) ühe eksportiva tootja puhul, liidust väljaspool asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

(20)

Uurimisel selgus, et vinüülatsetaadi eksport asjaomasest riigist liitu toimus kas i) liidus asuvate seotud kaubandusettevõtete kaudu või ii) ühe eksportiva tootja puhul, liidust väljaspool asuva seotud kaubandusettevõtte kaudu.

| (21) | Mõlemal juhul määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja liidus ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra. |
| --- | --- |

(21)

Mõlemal juhul määrati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu ostja liidus ja mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordi, edasimüügi ja kasumi vaheliste maksude võrra.

3.   Võrdlus

| (22) | Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(22)

Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (23) | Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel võeti arvesse erinevusi käitlemis- ja hoiustamiskulude, transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, mahahindluste, komisjonitasude ning impordi tollimaksude osas. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, tehti kohandused hindu ja hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvessevõtmiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Võimaluse korral ja põhjendatud juhtudel võeti arvesse erinevusi käitlemis- ja hoiustamiskulude, transpordi-, kindlustus- ja laenukulude, mahahindluste, komisjonitasude ning impordi tollimaksude osas.

4.   Dumpingumarginaal

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati Ameerika Ühendriikide koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 määrati Ameerika Ühendriikide koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel.

| (25) | Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud andmeid liitu suundunud ekspordi mahu kohta ja Eurostati vastavat impordistatistikat. |
| --- | --- |

(25)

Koostööst hoidunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst hoidumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud andmeid liitu suundunud ekspordi mahu kohta ja Eurostati vastavat impordistatistikat.

| (26) | Kuna koostöötase Ameerika Ühendriikides oli kõrge (üle 90 %), peeti esialgu asjakohaseks kehtestada mõlema riigi koostööst hoiduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksumäär. Selle küsimuse võib lõppstaadiumis uuesti läbi vaadata. |
| --- | --- |

(26)

Kuna koostöötase Ameerika Ühendriikides oli kõrge (üle 90 %), peeti esialgu asjakohaseks kehtestada mõlema riigi koostööst hoiduvate eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevale eksportijale kehtestatud kõrgeim maksumäär. Selle küsimuse võib lõppstaadiumis uuesti läbi vaadata.

| (27) | Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13,0 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % |
| Kõik teised äriühingud | 13,8 % |

(27)

Eespool kirjeldatule tuginedes on esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu tollipiiril ilma tollimaksu tasumata järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Celanese Ltd.

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13,0 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

Kõik teised äriühingud

13,8 %

D.   KAHJU

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (28) | Kaebuse esitas liidu vinüülatsetaadi tootja Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Teine liidu tootja Wacker GmbH toetas menetluse algatamist. Seega toetasid kaebust liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu tootmisharu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Seepärast algatati menetlus vastavalt algmääruse artikli 5 lõikele 4. |
| --- | --- |

(28)

Kaebuse esitas liidu vinüülatsetaadi tootja Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Teine liidu tootja Wacker GmbH toetas menetluse algatamist. Seega toetasid kaebust liidu tootjad, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu tootmisharu vinüülatsetaadi kogutoodangust. Seepärast algatati menetlus vastavalt algmääruse artikli 5 lõikele 4.

| (29) | Kolmanda liidus asuva tootja (Celanese Europe GmbH) kohta selgus, et see on asjaomase riigi ühe eksportiva tootja sidusettevõte. Uurimise käigus saadud andmete põhjal sedastati esialgselt, et kõnealust tootjat kontrollib täielikult USAs paiknev Celanese Corporation, kellel on määrav roll Euroopas tehtavates äritoimingutes, nagu majandustegevuse planeerimine, tootmistegevuse kontroll, ostu- ja müügitehingud. |
| --- | --- |

(29)

Kolmanda liidus asuva tootja (Celanese Europe GmbH) kohta selgus, et see on asjaomase riigi ühe eksportiva tootja sidusettevõte. Uurimise käigus saadud andmete põhjal sedastati esialgselt, et kõnealust tootjat kontrollib täielikult USAs paiknev Celanese Corporation, kellel on määrav roll Euroopas tehtavates äritoimingutes, nagu majandustegevuse planeerimine, tootmistegevuse kontroll, ostu- ja müügitehingud.

| (30) | Eespool öeldut arvesse võttes leiti, et Celanese Europe GmbH suhted grupis tingivad käitumise, mis on algmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses teistest sõltumatutest tootjatest erinev. Samuti leiti, et selline seotus pakub äriühingule võimaluse end kaitsta kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. Sellise äriühingu kaasamine kahju tuvastamise menetlusse moonutaks ka liidu tootmisharu struktuuri iseloomustavaid koondandmeid. |
| --- | --- |

(30)

Eespool öeldut arvesse võttes leiti, et Celanese Europe GmbH suhted grupis tingivad käitumise, mis on algmääruse artikli 4 lõike 2 tähenduses teistest sõltumatutest tootjatest erinev. Samuti leiti, et selline seotus pakub äriühingule võimaluse end kaitsta kahjustava dumpingu negatiivse mõju eest. Sellise äriühingu kaasamine kahju tuvastamise menetlusse moonutaks ka liidu tootmisharu struktuuri iseloomustavaid koondandmeid.

| (31) | Seepärast otsustati esialgu, et Celanese Europe GmbH tuleb liidu tootmisharu määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(31)

Seepärast otsustati esialgu, et Celanese Europe GmbH tuleb liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.

| (32) | Seega moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses kaks tootjat – Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, kes esindavad liidu toodangut 100 % ulatuses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”. |
| --- | --- |

(32)

Seega moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses kaks tootjat – Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, kes esindavad liidu toodangut 100 % ulatuses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.

2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (33) | Selleks, et kindlaks määrata, kas liidu tootmisharule on tekitatud olulist kahju, nagu on määratletud põhjenduses 28 jj, uuriti, mil määral tuleks analüüsimisel arvesse võtta vaatlusaluse toote toodangut, mida liidu tootmisharu toodab enda tarbeks. |
| --- | --- |

(33)

Selleks, et kindlaks määrata, kas liidu tootmisharule on tekitatud olulist kahju, nagu on määratletud põhjenduses 28 jj, uuriti, mil määral tuleks analüüsimisel arvesse võtta vaatlusaluse toote toodangut, mida liidu tootmisharu toodab enda tarbeks.

| (34) | Liidu tootmisharu müüb vaatlusalust toodet tõepoolest nii a) vabaturul kui ka b) suletud turul (sama grupi piires). Suletud turul kasutatakse vaatlusalust toodet toorainena mitmete värvides, liimides, lakkides jne kasutatavate toodete, tootmiseks. |
| --- | --- |

(34)

Liidu tootmisharu müüb vaatlusalust toodet tõepoolest nii a) vabaturul kui ka b) suletud turul (sama grupi piires). Suletud turul kasutatakse vaatlusalust toodet toorainena mitmete värvides, liimides, lakkides jne kasutatavate toodete, tootmiseks.

| (35) | Seetõttu käsitatakse vaatlusaluse toote müümist sama grupi ettevõtetele tooraineks muude toodete valmistamiseks „enda tarbeks kasutamisena”, kui see toimub vähemalt ühel allpool nimetatud kahest tingimusest: i) müük ei toimu turuhindadega, ii) ostjal ei ole sama grupi ettevõtete ringis võimalik tarnijat vabalt valida. Uurimise käigus tehti esialgne järeldus, et müüki sidusüksustele, kes ostavad vaatlusalust toodet kui toorainet muude toodete valmistamiseks, tuleb lugeda müügiks suletud turule; leiti, et ettevõtete kaubanduspoliitika kohaselt ei olnud neil sidusüksustel võimalik tarnijat vabalt valida. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu käsitatakse vaatlusaluse toote müümist sama grupi ettevõtetele tooraineks muude toodete valmistamiseks „enda tarbeks kasutamisena”, kui see toimub vähemalt ühel allpool nimetatud kahest tingimusest: i) müük ei toimu turuhindadega, ii) ostjal ei ole sama grupi ettevõtete ringis võimalik tarnijat vabalt valida. Uurimise käigus tehti esialgne järeldus, et müüki sidusüksustele, kes ostavad vaatlusalust toodet kui toorainet muude toodete valmistamiseks, tuleb lugeda müügiks suletud turule; leiti, et ettevõtete kaubanduspoliitika kohaselt ei olnud neil sidusüksustel võimalik tarnijat vabalt valida.

| (36) | Selline eristamine on kahju analüüsimisel oluline. Leiti, et suletud turule suunatud vinüülatsetaat ei pakkunud asjaomasest riigist pärit impordile otsest konkurentsi. Samas leiti, et vabaturule suunatud toodang oli kõnealuse impordiga otseses konkurentsis, sest müük toimus tavapärastes turutingimustes; see tähendab tarnija vaba valiku võimalust. Seega oli suletud ja vabaturu tingimuste eristamine teatavate kahjunäitajate analüüsimisel põhjendatud. |
| --- | --- |

(36)

Selline eristamine on kahju analüüsimisel oluline. Leiti, et suletud turule suunatud vinüülatsetaat ei pakkunud asjaomasest riigist pärit impordile otsest konkurentsi. Samas leiti, et vabaturule suunatud toodang oli kõnealuse impordiga otseses konkurentsis, sest müük toimus tavapärastes turutingimustes; see tähendab tarnija vaba valiku võimalust. Seega oli suletud ja vabaturu tingimuste eristamine teatavate kahjunäitajate analüüsimisel põhjendatud.

| (37) | Samas leiti, et majandusnäitajaid, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus, on täiesti võimalik analüüsida kogu ulatuses, st hõlmates ka vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks. See on võimalik, kuna kahjutegurid mõjutavad nimetatud näitajaid olenemata sellest, kas toode suunatakse järgmise etapi turule äriühingu enda või ettevõtete grupi sees või see suunatakse müügiks vabaturule. |
| --- | --- |

(37)

Samas leiti, et majandusnäitajaid, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, töötasud ja dumpingumarginaali suurus, on täiesti võimalik analüüsida kogu ulatuses, st hõlmates ka vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks. See on võimalik, kuna kahjutegurid mõjutavad nimetatud näitajaid olenemata sellest, kas toode suunatakse järgmise etapi turule äriühingu enda või ettevõtete grupi sees või see suunatakse müügiks vabaturule.

| (38) | Tasuvust, rahavoogusid, investeeringutasuvust ja kapitali kaasamise võimet analüüsiti üksnes vabaturu osas, sest suletud turu hinnad ei vasta tavapärastele turutingimustele ning seega mõjutavad kõnealuste näitajate usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(38)

Tasuvust, rahavoogusid, investeeringutasuvust ja kapitali kaasamise võimet analüüsiti üksnes vabaturu osas, sest suletud turu hinnad ei vasta tavapärastele turutingimustele ning seega mõjutavad kõnealuste näitajate usaldusväärsust.

| (39) | Kui analüüsiti ja hinnati teisi liidu tootmisharu majandusnäitajaid, nagu tarbimine, müügimaht, turuosa ja hinnad liidu turul, võeti peamiselt arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui olid olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehti tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vaba valiku võimalusele. |
| --- | --- |

(39)

Kui analüüsiti ja hinnati teisi liidu tootmisharu majandusnäitajaid, nagu tarbimine, müügimaht, turuosa ja hinnad liidu turul, võeti peamiselt arvesse vabaturul valitsevat olukorda, eriti kui olid olemas mõõdetavad turutingimused ja kui tehinguid tehti tavapärastes turutingimustes, mis viitab tarnija vaba valiku võimalusele.

| (40) | Neid näitajaid analüüsiti siiski ka suletud turu osas, et teha kindlaks, kas suletud turul valitsev olukord muudaks järeldusi, mis tehti üksnes vabaturu olukorda analüüsides. |
| --- | --- |

(40)

Neid näitajaid analüüsiti siiski ka suletud turu osas, et teha kindlaks, kas suletud turul valitsev olukord muudaks järeldusi, mis tehti üksnes vabaturu olukorda analüüsides.

3.   Liidu tarbimine

| (41) | Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti kokku Eurostati andmete põhjal arvutatud vinüülatsetaadi koguimport, mida võrreldi asjaomase riigi eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetega, ja liidu tootmisharu ning teise liidus paikneva tootja kogu müügimaht liidu turul. |
| --- | --- |

(41)

Liidu tarbimise kindlaksmääramiseks liideti kokku Eurostati andmete põhjal arvutatud vinüülatsetaadi koguimport, mida võrreldi asjaomase riigi eksportivatelt tootjatelt saadud kontrollitud andmetega, ja liidu tootmisharu ning teise liidus paikneva tootja kogu müügimaht liidu turul.

| (42) | Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on tarbimise muutumine indekseeritud.

  Tabel 1


  Tarbimine liidus










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine kogu turul | 100 | 90 | 87 | 99 |
| Suletud turg | 100 | 96 | 100 | 104 |
| Vabaturg | 100 | 88 | 82 | 97 |

(42)

Arvestades tarnijate väikest arvu ja vajadust kaitsta konfidentsiaalset äritegevusega seotud teavet vastavalt algmääruse artiklile 19, on tarbimise muutumine indekseeritud.

Tabel 1

Tarbimine liidus

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tarbimine kogu turul

100

90

87

99

Suletud turg

100

96

100

104

Vabaturg

100

88

82

97

| (43) | Vaatlusalusel perioodil tarbimine liidu turul ja vabaturul veidi vähenes, vastavalt 1 % ja 3 %. Samas täheldati suletud turul samal perioodil tarbimise suurenemist 4 %. |
| --- | --- |

(43)

Vaatlusalusel perioodil tarbimine liidu turul ja vabaturul veidi vähenes, vastavalt 1 % ja 3 %. Samas täheldati suletud turul samal perioodil tarbimise suurenemist 4 %.

4.   Import asjaomasest riigist

4.1.   Maht ja turuosa

| (44) | Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:

  Tabel 2


  Ameerika Ühendriikidest pärit import










  Impordi maht (tonnides) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Turuosa kogu turul

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 159 | 150 | 149 |
| Turuosa vabaturul

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 162 | 157 | 152 |
| Allikas: Eurostat ja huvitatud isikute vastused küsimustikule. |

(44)

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa on kujunenud järgmiselt:

Tabel 2

Ameerika Ühendriikidest pärit import

Impordi maht (tonnides)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indeks 2007 = 100)

100

142

130

148

Turuosa kogu turul

(Indeks 2007 = 100)

100

159

150

149

Turuosa vabaturul

(Indeks 2007 = 100)

100

162

157

152

Allikas: Eurostat ja huvitatud isikute vastused küsimustikule.

| (45) | Vaatlusalusel perioodil suurenes import asjaomasest riigist liidu kogu turule (nii suletud kui ka vabaturule) 48 %. Sellega kaasnes turuosa suurenemine samal perioodil 49 %. Turuosa vabaturul suurenes 52 %. |
| --- | --- |

(45)

Vaatlusalusel perioodil suurenes import asjaomasest riigist liidu kogu turule (nii suletud kui ka vabaturule) 48 %. Sellega kaasnes turuosa suurenemine samal perioodil 49 %. Turuosa vabaturul suurenes 52 %.

4.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (46) | Asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt:

  Tabel 3


  Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad










  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 774 | 814 | 541 | 573 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 105 | 70 | 74 |
| Allikas: Eurostat |

(46)

Asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad kujunesid järgmiselt:

Tabel 3

Ameerika Ühendriikidest pärit impordi hinnad

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

774

814

541

573

(Indeks 2007 = 100)

100

105

70

74

Allikas: Eurostat

| (47) | Kuigi asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad uurimisperioodil veidi tõusid, langesid need 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokkuvõttes keskmiselt 26 %. |
| --- | --- |

(47)

Kuigi asjaomasest riigist pärit impordi keskmised hinnad uurimisperioodil veidi tõusid, langesid need 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokkuvõttes keskmiselt 26 %.

| (48) | Liidu turu müügihindade võrdlemisel võrreldi liidu tootmisharu kehtestatud keskmisi hindu vabaturul ja asjaomasest riigist pärit impordi keskmisi hindu. Liidu tootmisharu asjaomaseid müügihindu kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud liidus ning allahindlused ja soodustused. |
| --- | --- |

(48)

Liidu turu müügihindade võrdlemisel võrreldi liidu tootmisharu kehtestatud keskmisi hindu vabaturul ja asjaomasest riigist pärit impordi keskmisi hindu. Liidu tootmisharu asjaomaseid müügihindu kohandati tehasehinna tasemele, s.t arvati maha veokulud liidus ning allahindlused ja soodustused.

| (49) | Neid hindu võrreldi USA koostööd tegevate eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega. |
| --- | --- |

(49)

Neid hindu võrreldi USA koostööd tegevate eksportivate tootjate müügihindadega, millest on maha arvatud allahindlused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ELi piiril koos tollivormistuskulude ja impordijärgsete kulude korrigeerimisega.

| (50) | Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi kõigi koostööd tegevate eksportijate imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmetel ning väljendatuna protsendina liidu tootmisharu hindadest oli hindade allalöömine keskmiselt 17,9 %. Selline hindade allalöömise tase tõi kaasa negatiivsed hinnamuutused ja olulise hinnalanguse. |
| --- | --- |

(50)

Võrdluse põhjal selgus, et uurimisperioodil müüdi kõigi koostööd tegevate eksportijate imporditud vaatlusalust toodet liidus hinnaga, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad. Koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud kontrollitud andmetel ning väljendatuna protsendina liidu tootmisharu hindadest oli hindade allalöömine keskmiselt 17,9 %. Selline hindade allalöömise tase tõi kaasa negatiivsed hinnamuutused ja olulise hinnalanguse.

5.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (51) | Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng.

  Tabel 4


  Kolmandatest riikidest pärit impordi maht










  Impordi maht (tonni) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 103 192 | 146 800 | 133 763 | 152 445 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 142 | 130 | 148 |
| Saudi Araabia | 0 | 0 | 0 | 73 156 |
| Muud | 88 138 | 52 414 | 15 937 | 8 198 |
| Indeks 2007 = 100 | 100 | 59 | 18 | 9 |
| Turuosa kogu turul

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 66 | 21 | 9 |
| Turuosa vabaturul

  (Indeks 2007 = 100) | 100 | 68 | 22 | 10 |
| Allikas: Eurostat |

(51)

Järgnevas tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng.

Tabel 4

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht

Impordi maht (tonni)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

103 192

146 800

133 763

152 445

(Indeks 2007 = 100)

100

142

130

148

Saudi Araabia

0

0

0

73 156

Muud

88 138

52 414

15 937

8 198

Indeks 2007 = 100

100

59

18

9

Turuosa kogu turul

(Indeks 2007 = 100)

100

66

21

9

Turuosa vabaturul

(Indeks 2007 = 100)

100

68

22

10

Allikas: Eurostat

| (52) | Vaatlusaluse perioodi alguses võistles asjaomasest riigist pärit import sellistest muudest riikidest nagu Taiwan, Ukraina ja Venemaa pärit impordiga. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli neist traditsioonilistest allikatest pärit import kahanenud nullilähedaseks. |
| --- | --- |

(52)

Vaatlusaluse perioodi alguses võistles asjaomasest riigist pärit import sellistest muudest riikidest nagu Taiwan, Ukraina ja Venemaa pärit impordiga. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli neist traditsioonilistest allikatest pärit import kahanenud nullilähedaseks.

| (53) | Uurimisperioodil liidu turule sisenenud uus eksportiv riik Saudi Araabia eksportis selle perioodi jooksul ligikaudu 73 000 tonni. Selle asjaolu mõju liidu tootmisharule käsitletakse põhjenduses 91 jj. |
| --- | --- |

(53)

Uurimisperioodil liidu turule sisenenud uus eksportiv riik Saudi Araabia eksportis selle perioodi jooksul ligikaudu 73 000 tonni. Selle asjaolu mõju liidu tootmisharule käsitletakse põhjenduses 91 jj.

6.   Liidu tootmisharu olukord

6.1.   Üldine olukord

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (55) | Anti hinnang nii makromajanduslikele näitajatele (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) kui ka mikromajanduslikele näitajatele (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) kogu liidu tootmisharu ulatuses. Hinnang põhines teabel, mis saadi liidu tootmisharu antud kontrollitud vastustest küsimustikule. |
| --- | --- |

(55)

Anti hinnang nii makromajanduslikele näitajatele (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, palgad ja dumpingumarginaalide suurusjärk) kui ka mikromajanduslikele näitajatele (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) kogu liidu tootmisharu ulatuses. Hinnang põhines teabel, mis saadi liidu tootmisharu antud kontrollitud vastustest küsimustikule.

| (56) | Tuleb märkida, et kaebuse esitaja hankis endale tootmisrajatised alles 2007. aastal; seetõttu ei olnud teatavate kahjunäitajate (tasuvus, töötasud, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog) kohta võimalik saada 2007. aasta andmeid. Seepärast kajastuvad need näitajad analüüsis alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Ülejäänud näitajate osas olid andmed 2007. aasta kohta kättesaadavad. Seega kajastab analüüs neid näitajaid kogu vaatlusaluse perioodi ulatuses (alates 2007. aastast kuni uurimisperioodini). |
| --- | --- |

(56)

Tuleb märkida, et kaebuse esitaja hankis endale tootmisrajatised alles 2007. aastal; seetõttu ei olnud teatavate kahjunäitajate (tasuvus, töötasud, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog) kohta võimalik saada 2007. aasta andmeid. Seepärast kajastuvad need näitajad analüüsis alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini. Ülejäänud näitajate osas olid andmed 2007. aasta kohta kättesaadavad. Seega kajastab analüüs neid näitajaid kogu vaatlusaluse perioodi ulatuses (alates 2007. aastast kuni uurimisperioodini).

| (57) | Kaebuse esitaja keskendub vaatlusaluse toote turustamisele üksnes vabaturul, kuid teine liidu tootja keskendub peamiselt suletud turule ja suunab üksnes väikese koguse vabaturule. Arvestades asjaolu, et andmed kahju käsitlevaks analüüsiks pärinevad ainult kahest allikast, millest üks toodab peamiselt suletud turu tarbeks, ning samuti seda, et mitme kahjunäitaja puhul peetakse vajalikuks eristada kogu turgu ja vabaturgu, tuli liidu tootmisharu käsitlevad andmed indekseerida, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19. |
| --- | --- |

(57)

Kaebuse esitaja keskendub vaatlusaluse toote turustamisele üksnes vabaturul, kuid teine liidu tootja keskendub peamiselt suletud turule ja suunab üksnes väikese koguse vabaturule. Arvestades asjaolu, et andmed kahju käsitlevaks analüüsiks pärinevad ainult kahest allikast, millest üks toodab peamiselt suletud turu tarbeks, ning samuti seda, et mitme kahjunäitaja puhul peetakse vajalikuks eristada kogu turgu ja vabaturgu, tuli liidu tootmisharu käsitlevad andmed indekseerida, et säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.

6.2.   Makromajanduslikud näitajad

6.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (58) | Allpool esitatud tabelis on esitatud liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng:

  Tabel 5


  Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine










  (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (kogu turul) | 100 | 105 | 102 | 92 |
| Tootmisvõimsus (kogu turul) | 100 | 121 | 126 | 143 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul) | 100 | 87 | 81 | 64 |

(58)

Allpool esitatud tabelis on esitatud liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng:

Tabel 5

Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Tootmine (kogu turul)

100

105

102

92

Tootmisvõimsus (kogu turul)

100

121

126

143

Tootmisvõimsuse rakendamine (kogu turul)

100

87

81

64

| (59) | Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(59)

Nagu tabelis näidatud, vähenes liidu tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 8 %.

| (60) | Sama perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 43 % võrra. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud siiski uute tootmisliinide rajamise, vaid olemasoleva võimsuse tõhusama rakendamise tagajärg. |
| --- | --- |

(60)

Sama perioodi jooksul suurenes tootmisvõimsus 43 % võrra. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud siiski uute tootmisliinide rajamise, vaid olemasoleva võimsuse tõhusama rakendamise tagajärg.

| (61) | Nende kahe teguri, st tootmismahu vähenemise ja samaaegse tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju tingis märkimisväärse languse tootmisvõimsuse rakendamises – 36 % vaatlusaluse perioodi kestel. |
| --- | --- |

(61)

Nende kahe teguri, st tootmismahu vähenemise ja samaaegse tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju tingis märkimisväärse languse tootmisvõimsuse rakendamises – 36 % vaatlusaluse perioodi kestel.

6.2.2.   Müügimahud ja turuosa

| (62) | Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.

  Tabel 6


  Müügimahud ja turuosa










  (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (kogu turul) | 100 | 99 | 96 | 88 |
| Turuosa (%) | 100 | 110 | 111 | 88 |
| Müük suletud turul | 100 | 111 | 109 | 113 |
| Turuosa (%) | 100 | 115 | 108 | 109 |
| Müük vabaturul | 100 | 89 | 86 | 67 |
| Turuosa (%) | 100 | 102 | 104 | 69 |

(62)

Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu müügimahtu, turuosa ja keskmisi ühiku müügihindu kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.

Tabel 6

Müügimahud ja turuosa

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Müügimaht (kogu turul)

100

99

96

88

Turuosa (%)

100

110

111

88

Müük suletud turul

100

111

109

113

Turuosa (%)

100

115

108

109

Müük vabaturul

100

89

86

67

Turuosa (%)

100

102

104

69

| (63) | Müügimaht kogu turul langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Langus oli veelgi suurem vabaturul – 33 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Suletud turul täheldati vastupidist suundumust – müügimaht suurenes samal perioodil 13 %. |
| --- | --- |

(63)

Müügimaht kogu turul langes vaatlusalusel perioodil 12 %. Langus oli veelgi suurem vabaturul – 33 % 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Suletud turul täheldati vastupidist suundumust – müügimaht suurenes samal perioodil 13 %.

| (64) | Müügimahtude langusega kaasnes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turuosa vähenemine 11 % kogu turul ja 31 % vabaturul. Suletud turul ilmnes jällegi vastupidine trend ja turuosa suurenes samal perioodil 9 %. |
| --- | --- |

(64)

Müügimahtude langusega kaasnes 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turuosa vähenemine 11 % kogu turul ja 31 % vabaturul. Suletud turul ilmnes jällegi vastupidine trend ja turuosa suurenes samal perioodil 9 %.

6.2.3.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

Tabel 7

Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (Indeks 2007 = 100) | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate koguarv | 100 | 96 | 98 | 100 |
| Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku | 100 | 109 | 104 | 92 |
| Töötasu aastas (kokku) | 0 | 100 | 95 | 88 |

(Indeks 2007 = 100)

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Töötajate koguarv

100

96

98

100

Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta) kokku

100

109

104

92

Töötasu aastas (kokku)

0

100

95

88

| (65) | Kogu tööhõive jäi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilseks. Tuleb märkida, et vinüülatsetaadi tootmine ei ole töömahukas ja tööhõivet iseloomustavad andmed ei ole seetõttu tootmist iseloomustavate andmetega tihedalt seotud. Tööhõive ei ole seega selles sektoris olulise tähtsusega näitaja. |
| --- | --- |

(65)

Kogu tööhõive jäi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal stabiilseks. Tuleb märkida, et vinüülatsetaadi tootmine ei ole töömahukas ja tööhõivet iseloomustavad andmed ei ole seetõttu tootmist iseloomustavate andmetega tihedalt seotud. Tööhõive ei ole seega selles sektoris olulise tähtsusega näitaja.

| (66) | Vaatlusalusel perioodil langes kogu tootlikkus töötaja kohta 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See järgnes toodangu vähenemisele ja tootmisvõimsuse kasvule, nagu on märgitud põhjenduses 58 jj. |
| --- | --- |

(66)

Vaatlusalusel perioodil langes kogu tootlikkus töötaja kohta 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 8 %. See järgnes toodangu vähenemisele ja tootmisvõimsuse kasvule, nagu on märgitud põhjenduses 58 jj.

6.2.4.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (67) | Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(67)

Dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas punktis. Kõik kindlaksmääratud marginaalid olid miinimumtasemest kõrgemad. Lisaks sellele ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

12.3.   Mikromajanduslikud näitajad

6.3.1.   Üldised märkused

| (68) | Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi kogu liidu tootmisharu ulatuses, nagu on kirjeldatud põhjenduses 28 jj. |
| --- | --- |

(68)

Mikromajanduslike näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus, kapitali ja investeeringute kaasamise võime ning tootmiskulud) analüüs viidi läbi kogu liidu tootmisharu ulatuses, nagu on kirjeldatud põhjenduses 28 jj.

| (69) | Nende näitajate hulgast tuli kasumlikkuse, töötasude, investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahavoo analüüs läbi viia vabaturu osas, mis tähendab, et selles kajastuvad peamiselt kaebuse esitaja andmed. Eespool öeldust tulenevalt ei olnud võimalik kasumlikkuse ja rahavoo näitajate arengut konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseerida. |
| --- | --- |

(69)

Nende näitajate hulgast tuli kasumlikkuse, töötasude, investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahavoo analüüs läbi viia vabaturu osas, mis tähendab, et selles kajastuvad peamiselt kaebuse esitaja andmed. Eespool öeldust tulenevalt ei olnud võimalik kasumlikkuse ja rahavoo näitajate arengut konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseerida.

| (70) | Lisaks ei suutnud kaebuse esitaja anda 2007. aasta andmeid teatavate kahjunäitajate kohta, nagu on kirjeldatud põhjenduses 56. Seepärast kajastab kõnealuste näitajate analüüs ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks ei suutnud kaebuse esitaja anda 2007. aasta andmeid teatavate kahjunäitajate kohta, nagu on kirjeldatud põhjenduses 56. Seepärast kajastab kõnealuste näitajate analüüs ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodini.

6.3.2.   Varud

| (71) | Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu varude olukorda igal asjaomasel perioodil.

  Tabel 8


  Varud










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud kokku | 100 | 86 | 49 | 69 |

(71)

Järgmised arvud näitavad liidu tootmisharu varude olukorda igal asjaomasel perioodil.

Tabel 8

Varud

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Varud kokku

100

86

49

69

| (72) | Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 31 % võrra. Seda näitajat ei saa kõnealuses sektoris pidada oluliseks, sest vinüülatsetaati toodetakse tellimuse järgi ja varutakse pigem piiratud hulgal. Tegelikult hoitakse varusid üksnes mõne nädala jagu. |
| --- | --- |

(72)

Varud vähenesid vaatlusalusel perioodil 31 % võrra. Seda näitajat ei saa kõnealuses sektoris pidada oluliseks, sest vinüülatsetaati toodetakse tellimuse järgi ja varutakse pigem piiratud hulgal. Tegelikult hoitakse varusid üksnes mõne nädala jagu.

6.3.3.   Müügihinnad

| (73) | Järgmine tabel näitab liidu tootmisharu hindade arengut kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.

  Tabel 9


  Müügihinnad










  Indeks 2007 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühiku keskmine müügihind kogu turul | 100 | 107 | 74 | 84 |
| Ühiku keskmine müügihind suletud turul | 100 | 115 | 82 | 92 |
| Ühiku keskmine müügihind vabaturul | 100 | 102 | 69 | 77 |

(73)

Järgmine tabel näitab liidu tootmisharu hindade arengut kogu turu ning suletud ja vabaturu lõikes.

Tabel 9

Müügihinnad

Indeks 2007 = 100

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Ühiku keskmine müügihind kogu turul

100

107

74

84

Ühiku keskmine müügihind suletud turul

100

115

82

92

Ühiku keskmine müügihind vabaturul

100

102

69

77

| (74) | Müügihinnad kogu liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 16 %. Hinnalangus toimus ka teistel turgudel, kuid vabaturul oli langus järsem (– 23 %) kui suletud turul (– 8 %). |
| --- | --- |

(74)

Müügihinnad kogu liidu turul langesid vaatlusalusel perioodil 16 %. Hinnalangus toimus ka teistel turgudel, kuid vabaturul oli langus järsem (– 23 %) kui suletud turul (– 8 %).

6.3.4.   Kasumlikkus, rahavood, investeeringutasuvus ning kapitali ja investeeringute kaasamise võime

| (75) | Samasuguse toote kasumlikkus vabaturul määrati kindlaks liidu tootmisharu samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(75)

Samasuguse toote kasumlikkus vabaturul määrati kindlaks liidu tootmisharu samasuguse toote müügist saadud maksueelse puhaskasumi väljendamisel protsendina sellise müügi käibest.

| (76) | Vabaturul kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil teatati kahjumist iga kuu. See oli nii müügimahu kui ka müügihindade tugeva languse tagajärg. |
| --- | --- |

(76)

Vabaturul kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil. Uurimisperioodil teatati kahjumist iga kuu. See oli nii müügimahu kui ka müügihindade tugeva languse tagajärg.

| (77) | Allpool esitatud tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi kasumlikkuse vähenedes. Investeeringuid tehti tõhustamise eesmärgil peamiselt tootmistehnoloogia ja tootmisprotsessi arendamisse ja hooldamisse.

  Tabel 10


  Investeeringud










  Indeks 2008 = 100 | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud kogu turul | ei kohaldata | 100 | 129 | 127 |

(77)

Allpool esitatud tabelist on näha, et ELi tootmisharu suurendas investeeringuid vaatlusalusesse tootesse isegi kasumlikkuse vähenedes. Investeeringuid tehti tõhustamise eesmärgil peamiselt tootmistehnoloogia ja tootmisprotsessi arendamisse ja hooldamisse.

Tabel 10

Investeeringud

Indeks 2008 = 100

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Investeeringud kogu turul

ei kohaldata

100

129

127

| (78) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 27 %. |
| --- | --- |

(78)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 27 %.

| (79) | Vaatamata investeeringute suurenemisele, ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus oodatud taset ning vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(79)

Vaatamata investeeringute suurenemisele, ei saavutanud vaatlusaluse toote investeeringutasuvus oodatud taset ning vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (80) | Rahavoog samuti vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kajastades liidu tootmisharu kasvavat võimetust raha teenida ja seega ka liidu tootmisharu halvenevat rahalist olukorda. |
| --- | --- |

(80)

Rahavoog samuti vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, kajastades liidu tootmisharu kasvavat võimetust raha teenida ja seega ka liidu tootmisharu halvenevat rahalist olukorda.

| (81) | Samas näitas tootmisharu investeeringuid suurendades siiski kapitali kaasamise võimet; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel. |
| --- | --- |

(81)

Samas näitas tootmisharu investeeringuid suurendades siiski kapitali kaasamise võimet; kuid seda võimet pärsib vähenev müügimaht ja kasvavad raskused rahavoogude loomisel.

7.   Järeldus kahju kohta

| (82) | Analüüs näitab, et liidu tootmisharu olukord halveneb kõigi peamiste kahjutegurite osas. Suhteliselt stabiilse tarbimise tingimustes vähenes kogutoodang vaatlusalusel perioodil 8 %. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu 11 % oma osast kogu turul ja 33 % vabaturul. Tootmisvõimsuse rakendamine langes 36 %. Samas suurenes import asjaomasest riigist 48 %. |
| --- | --- |

(82)

Analüüs näitab, et liidu tootmisharu olukord halveneb kõigi peamiste kahjutegurite osas. Suhteliselt stabiilse tarbimise tingimustes vähenes kogutoodang vaatlusalusel perioodil 8 %. Samal ajal kaotas liidu tootmisharu 11 % oma osast kogu turul ja 33 % vabaturul. Tootmisvõimsuse rakendamine langes 36 %. Samas suurenes import asjaomasest riigist 48 %.

| (83) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 12 %. Veelgi suuremat langust võis täheldada vabaturul, kus müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %. |
| --- | --- |

(83)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu kogu müügimaht 12 %. Veelgi suuremat langust võis täheldada vabaturul, kus müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 33 %.

| (84) | Samaaegselt liidu tootmisharu müügimahtude vähenemisega toimus 16 %-line üldine hinnalangus. Vabaturul oli olukord nagu müügimahugi puhul veelgi halvem – täheldati hinnalangust 23 %. Müügimahtude kahanemine ja hinnalangus mõjutasid kasumlikkust ja põhjustasid vaatlusalusel perioodil igakuiselt kahjumeid. |
| --- | --- |

(84)

Samaaegselt liidu tootmisharu müügimahtude vähenemisega toimus 16 %-line üldine hinnalangus. Vabaturul oli olukord nagu müügimahugi puhul veelgi halvem – täheldati hinnalangust 23 %. Müügimahtude kahanemine ja hinnalangus mõjutasid kasumlikkust ja põhjustasid vaatlusalusel perioodil igakuiselt kahjumeid.

| (85) | Ainsana näitasid positiivset suundumust kapitali kaasamise võime ja investeeringunäitaja, mis suurenes 27 %. Investeeringutasuvus ei saavutanud siiski oodatud taset ning investeeringud vähenesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(85)

Ainsana näitasid positiivset suundumust kapitali kaasamise võime ja investeeringunäitaja, mis suurenes 27 %. Investeeringutasuvus ei saavutanud siiski oodatud taset ning investeeringud vähenesid 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (86) | Eespool kirjeldatust lähtudes kinnitas uurimine, et sellise olukorra jätkudes on olemas oht, et uurimise käigus tuvastatud kahjumi tõttu ei saa liidu tootmisharu vinüülatsetaati vabaturu tarbeks mingiski mõistlikus koguses edasi toota. |
| --- | --- |

(86)

Eespool kirjeldatust lähtudes kinnitas uurimine, et sellise olukorra jätkudes on olemas oht, et uurimise käigus tuvastatud kahjumi tõttu ei saa liidu tootmisharu vinüülatsetaati vabaturu tarbeks mingiski mõistlikus koguses edasi toota.

| (87) | Eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et liidu tootmisharule on vaatlusalusel perioodil tekitatud olulist kahju. |
| --- | --- |

(87)

Eespool esitatud asjaoludest ilmneb, et liidu tootmisharule on vaatlusalusel perioodil tekitatud olulist kahju.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (88) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(88)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti peale dumpinguhinnaga impordi ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   USAst pärit impordi mõju

2.1.   Üldine olukord

| (89) | Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele; see lõi liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja pärssis ka kasumlikkust. |
| --- | --- |

(89)

Dumpinguhinnaga impordi suurenemise ja liidu tootmisharu turuosa vähenemise vahel on 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul selge ajaline kokkulangevus. Uurimine tegi kindlaks ka dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju hindadele; see lõi liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja pärssis ka kasumlikkust.

| (90) | Mõned isikud väitsid, et import võis suureneda lihtsalt muudest riikidest varem imporditud koguste tõttu ja/või kasvava nõudluse tõttu ELi turul. Seda väidet ei kinnita siiski ei importi (vt tabel 2) ega tarbimist (vt tabel 1) iseloomustavad näitajad. Siinkohal tuleb meenutada asjaolu, mida on käsitletud ka põhjenduses 43, et tarbimine oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne ja isegi vähenes pisut, samas kui USAst pärit import suurenes 48 % |
| --- | --- |

(90)

Mõned isikud väitsid, et import võis suureneda lihtsalt muudest riikidest varem imporditud koguste tõttu ja/või kasvava nõudluse tõttu ELi turul. Seda väidet ei kinnita siiski ei importi (vt tabel 2) ega tarbimist (vt tabel 1) iseloomustavad näitajad. Siinkohal tuleb meenutada asjaolu, mida on käsitletud ka põhjenduses 43, et tarbimine oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne ja isegi vähenes pisut, samas kui USAst pärit import suurenes 48 %

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju

3.1.1.   Saudi Araabiast pärit impordi mõju

| (91) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule on tekitanud kahju hoopis vinüülatsetaatmonomeeri import Saudi Araabiast. |
| --- | --- |

(91)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharule on tekitanud kahju hoopis vinüülatsetaatmonomeeri import Saudi Araabiast.

| (92) | Saudi Araabia on tõepoolest USA järel suuruselt teine vinüülatsetaatmonomeeri liitu importija, nagu on märgitud põhjenduses 53. Saudi Araabia import jõudis turule alles uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(92)

Saudi Araabia on tõepoolest USA järel suuruselt teine vinüülatsetaatmonomeeri liitu importija, nagu on märgitud põhjenduses 53. Saudi Araabia import jõudis turule alles uurimisperioodil.

| (93) | Eurostati andmed Saudi Araabiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindade kohta on esitatud tabelis 11.

  Tabel 11


  Muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordi müügihinnad










  Eurot tonni kohta | 2007 | 2008 | 2009 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saudi Araabia | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata | 636 |
| (Indeks uurimisperioodil = 100) | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Muud | 878 | 919 | 473 | 633 |
| (Indeks 2007 = 100) | 100 | 105 | 54 | 72 |

(93)

Eurostati andmed Saudi Araabiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hindade kohta on esitatud tabelis 11.

Tabel 11

Muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordi müügihinnad

Eurot tonni kohta

2007

2008

2009

Uurimisperiood

Saudi Araabia

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

636

(Indeks uurimisperioodil = 100)

0

0

0

100

Muud

878

919

473

633

(Indeks 2007 = 100)

100

105

54

72

| (94) | Tabelist selgub, et Saudi Araabiast pärit impordi keskmine hind (636 eurot) on võrreldav teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnaga (keskmiselt 633 eurot), ületades seejuures USA keskmist impordihinda (573 eurot) 11 % võrra. |
| --- | --- |

(94)

Tabelist selgub, et Saudi Araabiast pärit impordi keskmine hind (636 eurot) on võrreldav teistest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnaga (keskmiselt 633 eurot), ületades seejuures USA keskmist impordihinda (573 eurot) 11 % võrra.

| (95) | Asjaolu, et Saudi Araabia impordi hind on teiste importijatega samas hinnavahemikus ja erineb olulisel määral USA ekspordihinnast, osutab sellele, et Saudi Araabia tootjate hinnapoliitika ja sellest tulenev mõju liidu tootjatele on USA tootjate tegevusest erinev. |
| --- | --- |

(95)

Asjaolu, et Saudi Araabia impordi hind on teiste importijatega samas hinnavahemikus ja erineb olulisel määral USA ekspordihinnast, osutab sellele, et Saudi Araabia tootjate hinnapoliitika ja sellest tulenev mõju liidu tootjatele on USA tootjate tegevusest erinev.

| (96) | Eespool esitatu põhjal võib esialgu järeldada, et Saudi Araabiast pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(96)

Eespool esitatu põhjal võib esialgu järeldada, et Saudi Araabiast pärit import ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

3.2.   Majanduskriisi mõju

| (97) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu toodangu ja müügimahtude vähenemise põhjuseks tuleb lugeda tarbimise langust. Need isikud väitsid samuti, et keskmiste hindade languse põhjustas ülemaailmne majanduskriis. |
| --- | --- |

(97)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu toodangu ja müügimahtude vähenemise põhjuseks tuleb lugeda tarbimise langust. Need isikud väitsid samuti, et keskmiste hindade languse põhjustas ülemaailmne majanduskriis.

| (98) | Mõned väitsid, et majanduskriisi ajal töötasid kõik naftakeemiatööstused, ka vinüülatsetaatmonomeeri tootjad, suure kahjumiga ja seetõttu ei saa liidu tootmisharu kahjumit panna asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi süüks. |
| --- | --- |

(98)

Mõned väitsid, et majanduskriisi ajal töötasid kõik naftakeemiatööstused, ka vinüülatsetaatmonomeeri tootjad, suure kahjumiga ja seetõttu ei saa liidu tootmisharu kahjumit panna asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi süüks.

| (99) | Samas näitas kõnealune uurimine, et tarbimine liidu vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil tühisel määral, nagu on märgitud põhjendustes 41 kuni 43. Seepärast ei saa majanduskriisi mõju tarbimise vähenemisele pidada müügimahu järsu languse põhjustajaks, nagu on märgitud põhjendustes 62, 63 ja 64. |
| --- | --- |

(99)

Samas näitas kõnealune uurimine, et tarbimine liidu vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil tühisel määral, nagu on märgitud põhjendustes 41 kuni 43. Seepärast ei saa majanduskriisi mõju tarbimise vähenemisele pidada müügimahu järsu languse põhjustajaks, nagu on märgitud põhjendustes 62, 63 ja 64.

| (100) | Liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajate analüüs vabaturu osas näitas, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmine kandis teiste sarnaste keemiatoodete tootmisega võrreldes eriti suuri kahjusid. Pärast kriisi teiste toodete kasumlikkus taastus, ent vinüülatsetaatmonomeeri sektoris jätkus allakäik. Esialgsete järelduste kohaselt tuleb vinüülatsetaatmonomeeri sektorit, mida majanduskriis eeldatavalt kõige enam mõjutada võis, käsitleda teistest naftakeemia sektoritest eraldi, sest kaebuse esitaja kandis pidevalt kahju ka kriisijärgsel perioodil, mis oli otseselt tingitud USAst pärit madala hinnaga impordist. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu kasumlikkuse näitajate analüüs vabaturu osas näitas, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmine kandis teiste sarnaste keemiatoodete tootmisega võrreldes eriti suuri kahjusid. Pärast kriisi teiste toodete kasumlikkus taastus, ent vinüülatsetaatmonomeeri sektoris jätkus allakäik. Esialgsete järelduste kohaselt tuleb vinüülatsetaatmonomeeri sektorit, mida majanduskriis eeldatavalt kõige enam mõjutada võis, käsitleda teistest naftakeemia sektoritest eraldi, sest kaebuse esitaja kandis pidevalt kahju ka kriisijärgsel perioodil, mis oli otseselt tingitud USAst pärit madala hinnaga impordist. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.

| (101) | Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et majanduskriis ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju sellisel määral, et oleks kõrvaldanud põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(101)

Eespool öeldut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et majanduskriis ei suurendanud liidu tootmisharu kantud kahju sellisel määral, et oleks kõrvaldanud põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.3.   Enda tekitatud kahju

| (102) | Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja aitas ise oma ebakindla olukorra tekkimisele kaasa, kui suurendas tootmisvõimsust majanduslanguse ajal. Nad väitsid, et müügimahu ja kasumi vähenemist põhjustas majanduslanguse ja halbade majanduslike otsuste koostoime. |
| --- | --- |

(102)

Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja aitas ise oma ebakindla olukorra tekkimisele kaasa, kui suurendas tootmisvõimsust majanduslanguse ajal. Nad väitsid, et müügimahu ja kasumi vähenemist põhjustas majanduslanguse ja halbade majanduslike otsuste koostoime.

| (103) | Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kaebuse esitaja tootmishoonetes kasutatav tehnoloogia on tekkinud kahju peamine põhjustaja. Vaatlusalusel perioodil esines kaebuse esitaja tootmistsüklis mitmeid seisakuid ja force majeure olukordi, mistõttu väideti, et kaebuse esitaja müügimahtude vähenemine tulenes arvukatest seisakutest, mitte USAst pärit dumpinguhinnaga impordist. Sarnaseid väiteid esitati ka kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kaebuse esitaja tootmishoonetes kasutatav tehnoloogia on tekkinud kahju peamine põhjustaja. Vaatlusalusel perioodil esines kaebuse esitaja tootmistsüklis mitmeid seisakuid ja force majeure olukordi, mistõttu väideti, et kaebuse esitaja müügimahtude vähenemine tulenes arvukatest seisakutest, mitte USAst pärit dumpinguhinnaga impordist. Sarnaseid väiteid esitati ka kaebuse esitaja kasumlikkuse kohta.

| (104) | Seoses väitega, et kaebuse esitaja ei oleks pidanud suurendama tootmisvõimsust majanduslanguse tingimustes, tuleb märkida, et kaebuse esitaja ei rakendanud uusi võimsusi, vaid laiendas oma tootmisvõimsust olemasolevaid protsesse optimeerides. Sellist tegevust tuleb pidada mõistlikuks olukorras, kus kogutarbimine turul on stabiilne, kuid müügimaht väheneb madala hinnaga impordi survel. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(104)

Seoses väitega, et kaebuse esitaja ei oleks pidanud suurendama tootmisvõimsust majanduslanguse tingimustes, tuleb märkida, et kaebuse esitaja ei rakendanud uusi võimsusi, vaid laiendas oma tootmisvõimsust olemasolevaid protsesse optimeerides. Sellist tegevust tuleb pidada mõistlikuks olukorras, kus kogutarbimine turul on stabiilne, kuid müügimaht väheneb madala hinnaga impordi survel. Seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.

| (105) | Seoses väitega, et kaebuse esitajale tekitatud kahju põhjuseks olid tehniliste probleemide tõttu tekkinud seisakud, näitas uurimine, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsess nõuab tsüklilist hooldust ja tootmise plaanilist seiskamist regulaarsete ajavahemike järel. Seepärast tuleb viiest seisakust kolme lugeda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsessi tavapäraseks osaks. |
| --- | --- |

(105)

Seoses väitega, et kaebuse esitajale tekitatud kahju põhjuseks olid tehniliste probleemide tõttu tekkinud seisakud, näitas uurimine, et vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsess nõuab tsüklilist hooldust ja tootmise plaanilist seiskamist regulaarsete ajavahemike järel. Seepärast tuleb viiest seisakust kolme lugeda vinüülatsetaatmonomeeri tootmisprotsessi tavapäraseks osaks.

| (106) | Lisaks leiti, et kaebuse esitaja oli kõik kolm seisakut planeerinud teadliku otsusena peatada tootmine hetkel, kui dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli nii tugev, et kaebuse esitaja ei oleks suutnud toota jätkusuutlike hindadega. Seisakute ajal suutis kaebuse esitaja siiski tänu piisavatele varudele saata turule väikseid koguseid kas koheseks müügiks või kokkulepitud lepingute täitmiseks. Varude vähenemine, nagu on märgitud põhjenduses 72, kinnitab seda, et vaatlusalusel perioodil saadeti turule pidevalt toodangut. |
| --- | --- |

(106)

Lisaks leiti, et kaebuse esitaja oli kõik kolm seisakut planeerinud teadliku otsusena peatada tootmine hetkel, kui dumpinguhinnaga impordi hinnasurve oli nii tugev, et kaebuse esitaja ei oleks suutnud toota jätkusuutlike hindadega. Seisakute ajal suutis kaebuse esitaja siiski tänu piisavatele varudele saata turule väikseid koguseid kas koheseks müügiks või kokkulepitud lepingute täitmiseks. Varude vähenemine, nagu on märgitud põhjenduses 72, kinnitab seda, et vaatlusalusel perioodil saadeti turule pidevalt toodangut.

| (107) | Seepärast leiti, et seisakute mõju ei olnud üldiselt nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost. Seega lükati huvitatud isikute väited enda põhjustatud kahju kohta tagasi. |
| --- | --- |

(107)

Seepärast leiti, et seisakute mõju ei olnud üldiselt nii suur, et kõrvaldada põhjuslikku seost. Seega lükati huvitatud isikute väited enda põhjustatud kahju kohta tagasi.

3.4.   Tooraine kättesaadavus: asjaomase riigi tootjate loomulik konkurentsieelis

| (108) | Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja probleemide üheks peamiseks põhjuseks tuleb pidada mitte dumpinguhinnaga importi, vaid tema sõltuvust tooraine välistarnetest. Samuti väideti, et asjaomase riigi tootjatel on loomulik konkurentsieelis, kuna neil on käepärast odavam tooraine, nagu etüleen ja äädikhape. |
| --- | --- |

(108)

Mitu huvitatud isikut väitis, et kaebuse esitaja probleemide üheks peamiseks põhjuseks tuleb pidada mitte dumpinguhinnaga importi, vaid tema sõltuvust tooraine välistarnetest. Samuti väideti, et asjaomase riigi tootjatel on loomulik konkurentsieelis, kuna neil on käepärast odavam tooraine, nagu etüleen ja äädikhape.

| (109) | Eespool esitatud argument kaebuse esitaja väidetavate raskuste kohta tooraine hankimisel tuli kõrvale jätta, sest leiti, et ka kaebuse esitajal oli võimalik materjale soodsalt hankida nii oma tarnijalt ettevõtte siseselt kui ka tütarettevõttest. Seega olid peamiste toorainete hinnad võrreldavad asjaomase riigi turul kehtivate hindadega. |
| --- | --- |

(109)

Eespool esitatud argument kaebuse esitaja väidetavate raskuste kohta tooraine hankimisel tuli kõrvale jätta, sest leiti, et ka kaebuse esitajal oli võimalik materjale soodsalt hankida nii oma tarnijalt ettevõtte siseselt kui ka tütarettevõttest. Seega olid peamiste toorainete hinnad võrreldavad asjaomase riigi turul kehtivate hindadega.

| (110) | Sellest järeldub, et kuigi vinüülatsetaatmonomeeri tootmiseks kasutatava peamise tooraine hinnad võisid USA turul olla küll üldiselt madalamad kui liidu turul, ei mõjutanud see kaebuse esitaja kulusid. |
| --- | --- |

(110)

Sellest järeldub, et kuigi vinüülatsetaatmonomeeri tootmiseks kasutatava peamise tooraine hinnad võisid USA turul olla küll üldiselt madalamad kui liidu turul, ei mõjutanud see kaebuse esitaja kulusid.

| (111) | Järeldust, et tooraine hinnaerinevus võis üksnes osaliselt mõjutada kaebuse esitaja problemaatilist olukorda, kinnitas lisaks asjaolu, et tema teiste, samu tooraineid sisaldavate toodete kasumlikkuse näitajad olid märkimisväärselt suuremad. |
| --- | --- |

(111)

Järeldust, et tooraine hinnaerinevus võis üksnes osaliselt mõjutada kaebuse esitaja problemaatilist olukorda, kinnitas lisaks asjaolu, et tema teiste, samu tooraineid sisaldavate toodete kasumlikkuse näitajad olid märkimisväärselt suuremad.

| (112) | Eespool esitatu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tooraine hindade mõju ei olnud sedavõrd oluline, et kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(112)

Eespool esitatu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tooraine hindade mõju ei olnud sedavõrd oluline, et kõrvaldada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (113) | Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Analüüsiti muid võimalikke põhjusi, nagu kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, majanduskriisi mõju, asjaomase riigi eksportivate tootjate loomulik konkurentsieelis tooraine osas ning enda põhjustatud kahju, ning leiti, et ükski neist ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda sedavõrd, et kõrvaldaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(113)

Seega järeldati, et liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Analüüsiti muid võimalikke põhjusi, nagu kolmandatest riikidest pärit impordi mõju, majanduskriisi mõju, asjaomase riigi eksportivate tootjate loomulik konkurentsieelis tooraine osas ning enda põhjustatud kahju, ning leiti, et ükski neist ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda sedavõrd, et kõrvaldaks põhjusliku seose liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (114) | Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et USAst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(114)

Lähtudes eespool esitatud analüüsist, mis käsitles kõigi teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale, tehti esialgne järeldus, et USAst pärit dumpinguhindadega impordi ja uurimisperioodi jooksul liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel on olemas põhjuslik seos.

F.   LIIDU HUVID

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (115) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 48 jj). |
| --- | --- |

(115)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharule on tekitatud oluline kahju dumpinguhinnaga impordi tõttu, mis lõi alla liidu tootmisharu hinnad (vt üksikasjalikumalt põhjendus 48 jj).

| (116) | Liidu tootmisharu teeb investeeringuid, et tootmisprotsessi tõhustada ja järk-järgult ühtlustada. Võib oodata, et meetmed hoiavad ära dumpinguhinnaga impordist põhjustatud ebaausa konkurentsi ja võimaldavad liidu tootmisharul oma olukorda parandada. |
| --- | --- |

(116)

Liidu tootmisharu teeb investeeringuid, et tootmisprotsessi tõhustada ja järk-järgult ühtlustada. Võib oodata, et meetmed hoiavad ära dumpinguhinnaga impordist põhjustatud ebaausa konkurentsi ja võimaldavad liidu tootmisharul oma olukorda parandada.

| (117) | Kui meetmeid siiski ei kehtestata, ei võimalda liidu tootmisharu praegune rahanduslik olukord ja kasumlikkus edasisele dumpinguhinnaga impordi survele vastu seista, nagu näitab põhjenduses 54 jj kirjeldatud uurimise analüüs. Selle tagajärjel liidu tootmisharu tõenäoliselt lakkab vinüülatsetaati vabaturu tarbeks tootmast või vähendab seda oluliselt. |
| --- | --- |

(117)

Kui meetmeid siiski ei kehtestata, ei võimalda liidu tootmisharu praegune rahanduslik olukord ja kasumlikkus edasisele dumpinguhinnaga impordi survele vastu seista, nagu näitab põhjenduses 54 jj kirjeldatud uurimise analüüs. Selle tagajärjel liidu tootmisharu tõenäoliselt lakkab vinüülatsetaati vabaturu tarbeks tootmast või vähendab seda oluliselt.

| (118) | Eespool esitatud analüüsi põhjal võib oodata, et liidu tootmisharu saab ajutiste meetmete kehtestamisest kasu. |
| --- | --- |

(118)

Eespool esitatud analüüsi põhjal võib oodata, et liidu tootmisharu saab ajutiste meetmete kehtestamisest kasu.

2.   Importijate huvid

| (119) | Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale sõltumatule importijale, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(119)

Komisjon saatis küsimustikud kahele teadaolevale sõltumatule importijale, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (120) | Uurimine näitas, et oluline osa tema käibest oli seotud vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(120)

Uurimine näitas, et oluline osa tema käibest oli seotud vaatlusaluse tootega.

| (121) | Analüüsiti tollimaksude mõju importija kasumlikkusele. Analüüs näitas, et meetmete kehtestamine mõjutab tema kasumit ja importi sel määral, et põhjustaks kasumlikkuse languse. Seega mõjutaksid meetmed väga tõenäoliselt importija äritegevust kulude osas. Importija siiski kinnitas, et ta saab turu praegust olukorda (nõudlus jääb eeldatavalt stabiilseks) arvestades vähemalt osa suurenevast kulust tarbijatele edasi suunata. Uurimine näitas samuti, et importijal on võimalik tellida toodet tootjatelt, kelle suhtes tollimaksu ei kohaldata, näiteks Taiwani või liidu tootjad. |
| --- | --- |

(121)

Analüüsiti tollimaksude mõju importija kasumlikkusele. Analüüs näitas, et meetmete kehtestamine mõjutab tema kasumit ja importi sel määral, et põhjustaks kasumlikkuse languse. Seega mõjutaksid meetmed väga tõenäoliselt importija äritegevust kulude osas. Importija siiski kinnitas, et ta saab turu praegust olukorda (nõudlus jääb eeldatavalt stabiilseks) arvestades vähemalt osa suurenevast kulust tarbijatele edasi suunata. Uurimine näitas samuti, et importijal on võimalik tellida toodet tootjatelt, kelle suhtes tollimaksu ei kohaldata, näiteks Taiwani või liidu tootjad.

| (122) | Eespool öeldut arvestades tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid vähesel määral. |
| --- | --- |

(122)

Eespool öeldut arvestades tehakse järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab importijaid vähesel määral.

3.   Kasutajate huvid

| (123) | Kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Uurimisel tegid koostööd kaksteist kasutajat; kahe kasutaja puhul kontrolliti neile asjaomasest riigist saabuva impordi mahtu. Need äriühingud asuvad kõikjal liidu piires ning tegutsevad selliste tööstuslike rakenduste sektoris nagu lakid, värvid ja liimid. |
| --- | --- |

(123)

Kasutajad on menetlusega seoses näidanud üles suurt huvi. Uurimisel tegid koostööd kaksteist kasutajat; kahe kasutaja puhul kontrolliti neile asjaomasest riigist saabuva impordi mahtu. Need äriühingud asuvad kõikjal liidu piires ning tegutsevad selliste tööstuslike rakenduste sektoris nagu lakid, värvid ja liimid.

| (124) | Koostööd tegevate kasutajate import moodustab Eurostati andmetel ligikaudu kolmandiku USAst saabuvast koguimpordist. Uurimine näitas, et koostööd tegevad kasutajad ostavad USAst 30 % oma vinüülatsetaatmonomeeri vajadusest ja EList 57 %. |
| --- | --- |

(124)

Koostööd tegevate kasutajate import moodustab Eurostati andmetel ligikaudu kolmandiku USAst saabuvast koguimpordist. Uurimine näitas, et koostööd tegevad kasutajad ostavad USAst 30 % oma vinüülatsetaatmonomeeri vajadusest ja EList 57 %.

| (125) | Uurimine näitas, et kahe kontrollitud kasutaja tootmiskuludest võtab vinüülatsetaatmonomeer ligikaudu kolmandiku. |
| --- | --- |

(125)

Uurimine näitas, et kahe kontrollitud kasutaja tootmiskuludest võtab vinüülatsetaatmonomeer ligikaudu kolmandiku.

| (126) | Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamisel tõuseksid nende tootmiskulud ja neil oleks raske sellist kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, sest hinnakonkurents turul on väga tugev. Kõnealused raskused võivad väidetavalt kas kahandada nende kasutajate turuosa ja soodustada väljapoolt liitu pärit konkurente või sundida neid praeguselt tootmisprotsessilt ümber lülituma muule, vaatlusalust toodet mitte sisaldavale toodangule. Meetmete lõpptulemus oleks väidetavalt siiski kasutajate kasumimarginaali oluline vähenemine. |
| --- | --- |

(126)

Mõned kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamisel tõuseksid nende tootmiskulud ja neil oleks raske sellist kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, sest hinnakonkurents turul on väga tugev. Kõnealused raskused võivad väidetavalt kas kahandada nende kasutajate turuosa ja soodustada väljapoolt liitu pärit konkurente või sundida neid praeguselt tootmisprotsessilt ümber lülituma muule, vaatlusalust toodet mitte sisaldavale toodangule. Meetmete lõpptulemus oleks väidetavalt siiski kasutajate kasumimarginaali oluline vähenemine.

| (127) | Kaks kasutajat väitsid, et väiksem kasumimarginaal viib tootmisse suunatavate investeeringute vähenemisele, mis omakorda kahjustab tööhõivet. |
| --- | --- |

(127)

Kaks kasutajat väitsid, et väiksem kasumimarginaal viib tootmisse suunatavate investeeringute vähenemisele, mis omakorda kahjustab tööhõivet.

| (128) | Kasumimarginaalide vähenemisega seoses tuleb märkida, et kasutajate kasumlikkuse kõrget taset arvestades võib loota, et isegi kui nad ei suuda kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, mõjutab tollimaksude kehtestamine nende kasumimarginaali üsna vähesel määral. Seega on tõenäoline, et investeeringuid tootmisse ei katkestata ja mõju tööhõivele ei ole märkimisväärne. Seega lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(128)

Kasumimarginaalide vähenemisega seoses tuleb märkida, et kasutajate kasumlikkuse kõrget taset arvestades võib loota, et isegi kui nad ei suuda kulude kasvu tarbijatele edasi suunata, mõjutab tollimaksude kehtestamine nende kasumimarginaali üsna vähesel määral. Seega on tõenäoline, et investeeringuid tootmisse ei katkestata ja mõju tööhõivele ei ole märkimisväärne. Seega lükati väide tagasi.

| (129) | Vastuseks väitele, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote impordi suhtes kahjustab liidu kasutajate konkurentsivõimet, suurendab nende tootmiskulusid ja soodustab järgmise etapi toodete importi muudest kolmandatest riikidest, tuleb meenutada, et tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole peatada importimist ja et meetmed kehtestatakse tasemel, mis ei takista kasutajatel USAst importida. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada kõigile võrdsed võimalused liidu turul vaatlusaluse tootega kauplemiseks. Sellest tulenevalt ja arvestades asjaolu, et ainult kolmandik kasutajatele vajalikust vinüülatsetaatmonomeerist tuleb USAst, lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(129)

Vastuseks väitele, et meetmete kehtestamine vaatlusaluse toote impordi suhtes kahjustab liidu kasutajate konkurentsivõimet, suurendab nende tootmiskulusid ja soodustab järgmise etapi toodete importi muudest kolmandatest riikidest, tuleb meenutada, et tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole peatada importimist ja et meetmed kehtestatakse tasemel, mis ei takista kasutajatel USAst importida. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada kõigile võrdsed võimalused liidu turul vaatlusaluse tootega kauplemiseks. Sellest tulenevalt ja arvestades asjaolu, et ainult kolmandik kasutajatele vajalikust vinüülatsetaatmonomeerist tuleb USAst, lükati väide tagasi.

| (130) | Lisaks eespool öeldule tuleb rõhutada, et paljude kasutajate sõnul on vinüülatsetaatmonomeeri tarneallikate vähesuse tõttu esmatähtis tagada vinüülatsetaatmonomeeri tarnimine liidust piisaval hulgal. Siinjuures tuleb meenutada, et uurimise andmetel on küllaltki tõenäoline, et liidu tootmisharu katkestab vinüülatsetaatmonomeeri tootmise vabaturu tarbeks, kui meetmeid ei kehtestata. Tarnete mitmekesisuse seisukohast on meetmete kehtestamine seega ka liidu kasutajate huvides. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks eespool öeldule tuleb rõhutada, et paljude kasutajate sõnul on vinüülatsetaatmonomeeri tarneallikate vähesuse tõttu esmatähtis tagada vinüülatsetaatmonomeeri tarnimine liidust piisaval hulgal. Siinjuures tuleb meenutada, et uurimise andmetel on küllaltki tõenäoline, et liidu tootmisharu katkestab vinüülatsetaatmonomeeri tootmise vabaturu tarbeks, kui meetmeid ei kehtestata. Tarnete mitmekesisuse seisukohast on meetmete kehtestamine seega ka liidu kasutajate huvides.

| (131) | Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab kasutajaid vaid vähesel määral. |
| --- | --- |

(131)

Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine mõjutab kasutajaid vaid vähesel määral.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (132) | Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et tuginedes olemasolevatele andmetele liidu huvide kohta, ei ole võimalik otseselt järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine USAst pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(132)

Eespool öeldut arvestades tehakse esialgne järeldus, et tuginedes olemasolevatele andmetele liidu huvide kohta, ei ole võimalik otseselt järeldada, et ajutiste meetmete kehtestamine USAst pärit vinüülatsetaadi impordi suhtes ei oleks liidu huvides.

G.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (133) | Silmas pidades dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(133)

Silmas pidades dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (134) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(134)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (135) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(135)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada liidus seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (136) | Seepärast arvutati kahju kõrvaldamise tase dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna ja liidu tootmisharu taotlushinna võrdluse alusel. Taotletava hinna saamiseks lisati taotletav kasumimarginaal liidu tootmisharu tootmiskuludele. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati ajutiselt 9,9 %. See määrati võrdluses kasumlikkusega keskmise tulu alusel (mõõdetuna EBITDA ja müügi suhtena), mida naftakeemia ettevõtted, kes tegutsevad vinüülatsetaatmonomeeri sektorile sarnases valdkonnas, ajavahemikus 2007–2009 teenisid. |
| --- | --- |

(136)

Seepärast arvutati kahju kõrvaldamise tase dumpinguhinnaga impordi keskmise hinna ja liidu tootmisharu taotlushinna võrdluse alusel. Taotletava hinna saamiseks lisati taotletav kasumimarginaal liidu tootmisharu tootmiskuludele. Taotletavaks kasumimarginaaliks määrati ajutiselt 9,9 %. See määrati võrdluses kasumlikkusega keskmise tulu alusel (mõõdetuna EBITDA ja müügi suhtena), mida naftakeemia ettevõtted, kes tegutsevad vinüülatsetaatmonomeeri sektorile sarnases valdkonnas, ajavahemikus 2007–2009 teenisid.

| (137) | Hindade allalöömise marginaaliks kujunes rohkem kui 30 %. |
| --- | --- |

(137)

Hindade allalöömise marginaaliks kujunes rohkem kui 30 %.

2.   Ajutised meetmed

| (138) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks kas dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(138)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, mis vastaks kas dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingumarginaali tasemele.

| (139) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(139)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Ameerika Ühendriikidest ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (140) | Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(140)

Taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ettenähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis seoses nt nimevahetuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (141) | Vastavalt eespool osutatule on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, esialgu järgmised:








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutised tollimaksumäärad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | 38,4 % | 12,1 % |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | 65,8 % | 13 % |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |
| Kõik teised äriühingud | 13,8 % | 66,2 % | 13,8 % |

(141)

Vastavalt eespool osutatule on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril, esialgu järgmised:

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutised tollimaksumäärad

Celanese Ltd.

12,1 %

38,4 %

12,1 %

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

65,8 %

13 %

The Dow Chemical Company

13,8 %

66,2 %

13,8 %

Kõik teised äriühingud

13,8 %

66,2 %

13,8 %

H.   TEAVITAMINE

| (142) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(142)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodi 2915 32 00 alla kuuluva vinüülatsetaadi impordi suhtes.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Celanese Ltd. | 12,1 % | B233 |
| LyondellBasell Acetyls, LLC | 13 % | B234 |
| The Dow Chemical Company | 13,8 % | B235 |
| Kõik teised äriühingud | 13,8 % | B999 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Celanese Ltd.

12,1 %

B233

LyondellBasell Acetyls, LLC

13 %

B234

The Dow Chemical Company

13,8 %

B235

Kõik teised äriühingud

13,8 %

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 327, 4.12.2010, lk 23.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 822/2011,

16. august 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. augustil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 78,3 |
| CL | 75,4 |
| TR | 61,0 |
| UY | 47,4 |
| ZA | 73,9 |
| ZZ | 67,2 |
| 0806 10 10 | EG | 136,4 |
| TR | 153,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 10 80 | AR | 164,4 |
| BR | 66,9 |
| CA | 98,2 |
| CL | 115,6 |
| CN | 71,5 |
| NZ | 105,3 |
| US | 167,9 |
| ZA | 97,4 |
| ZZ | 110,9 |
| 0808 20 50 | AR | 162,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 115,4 |
| ZA | 130,0 |
| ZZ | 107,8 |
| 0809 30 | TR | 143,3 |
| ZZ | 143,3 |
| 0809 40 05 | BA | 52,7 |
| ZZ | 52,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

78,3

CL

75,4

TR

61,0

UY

47,4

ZA

73,9

ZZ

67,2

0806 10 10

EG

136,4

TR

153,4

ZZ

144,9

0808 10 80

AR

164,4

BR

66,9

CA

98,2

CL

115,6

CN

71,5

NZ

105,3

US

167,9

ZA

97,4

ZZ

110,9

0808 20 50

AR

162,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

115,4

ZA

130,0

ZZ

107,8

0809 30

TR

143,3

ZZ

143,3

0809 40 05

BA

52,7

ZZ

52,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 823/2011,

16. august 2011,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2010/11. turustusaastaks määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 815/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2010/11. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 867/2010 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 815/2011 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EL) nr 867/2010 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2010/11. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. augustil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 259, 1.10.2010, lk 3.

3

(4)  ELT L 208, 13.8.2011, lk 82.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 17. augustist 2011

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,44 | 0,97 |
| 1701 12 10 (1) | 46,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,44 | 0,68 |
| 1701 91 00 (2) | 51,42 | 2,04 |
| 1701 99 10 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,42 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

46,44

0,00

1701 11 90 (1)

46,44

0,97

1701 12 10 (1)

46,44

0,00

1701 12 90 (1)

46,44

0,68

1701 91 00 (2)

51,42

2,04

1701 99 10 (2)

51,42

0,00

1701 99 90 (2)

51,42

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/43

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. august 2011,

millega muudetakse otsust 2005/240/EÜ Poolas kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5745 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(2011/506/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2005/240/EÜ (2) lubati Poolas kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2005/240/EÜ (2) lubati Poolas kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit.

| (2) | Poola on teatanud, et alates otsuse 2005/240/EÜ vastvõtmisest on Poolas oluliselt paranenud nuumikute tapaväärtus. Seetõttu on vaja ajakohastada liigitusmeetodite valemid, mida pärast nende heakskiitmist on kasutatud peaaegu kuus aastat, ning töötada välja ja võtta kasutusele ajakohastatud liigitusmeetodid, pidades silmas suurenenud konkurentsi ja odavamate liigitusmeetodite kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(2)

Poola on teatanud, et alates otsuse 2005/240/EÜ vastvõtmisest on Poolas oluliselt paranenud nuumikute tapaväärtus. Seetõttu on vaja ajakohastada liigitusmeetodite valemid, mida pärast nende heakskiitmist on kasutatud peaaegu kuus aastat, ning töötada välja ja võtta kasutusele ajakohastatud liigitusmeetodid, pidades silmas suurenenud konkurentsi ja odavamate liigitusmeetodite kehtestamise vajadust.

| (3) | Poola on taotlenud komisjonilt luba asendada searümpade liigitusmeetodites „CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)”, „ULTRA-FOM 300”, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” ja „IM-03” kasutatavad valemid ning kinnitada neli uut searümpade liigitusmeetodit oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis. |
| --- | --- |

(3)

Poola on taotlenud komisjonilt luba asendada searümpade liigitusmeetodites „CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)”, „ULTRA-FOM 300”, „FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASE GRADING (AUTOFOM)” ja „IM-03” kasutatavad valemid ning kinnitada neli uut searümpade liigitusmeetodit oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel see meetod põhineb, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Poolas neid liigitusmeetodeid kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Poolas neid liigitusmeetodeid kasutada.

| (5) | Otsust 2005/240/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2005/240/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Seadet või liigitusmeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole selgesõnaliselt lubatud komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(6)

Seadet või liigitusmeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole selgesõnaliselt lubatud komisjoni otsusega.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/240/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Poolas lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:






  a) | seade Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Poolas lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisa punkti B.IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:

a)

seade Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;

| b) | seade Ultra FOM 300 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas; |
| --- | --- |

b)

seade Ultra FOM 300 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas;

| c) | seade Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas; |
| --- | --- |

c)

seade Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas;

| d) | seade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas; |
| --- | --- |

d)

seade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas;

| e) | seade Autofom III ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas; |
| --- | --- |

e)

seade Autofom III ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas;

| f) | seade CSB Image-Meater (CSB) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas. |
| --- | --- |

f)

seade CSB Image-Meater (CSB) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas.

| g) | seade Fat-O-Meater II (FOM II) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas. |
| --- | --- |

g)

seade Fat-O-Meater II (FOM II) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas.

| h) | käsitsimeetod (ZP) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 8. osas. |
| --- | --- |

h)

käsitsimeetod (ZP) ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 8. osas.

Esimese lõigu punktis b osutatud seadme Ultra-Fom 300 puhul on ette nähtud, et pärast mõõtmistoimingu lõppu peab olema võimalik rümbal tõendada, et seade mõõtis mõõdikutele F1 ja F2 vastavaid väärtusi lisa 2. osa punktiga 3 ettenähtud kohas. Mõõtmiskoha vastav märkimine peab toimuma üheaegselt mõõtmisega.

Esimese lõigu punktis h osutatud käsitsimeetodit ZP lubatakse kasutada üksnes sellistes tapamajades, mille tapmisliini töötlemisvõimsus on kuni 40 siga tunnis.

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 12. detsembrist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 74, 19.3.2005, lk 62.

2

(3)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 3.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

4

---

LISA

„LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID POOLAS

1. osa

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM). |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM).

| 2. | Seade on varustatud 8 mm läbimõõduga kõrgendatud täpsusega Sydeli sondiga, Honeywelli infrapunadioodiga ja kahe Honeywelli valgussensoriga. Mõõtmisvahemik on 0–105 mm. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme CGM abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 8 mm läbimõõduga kõrgendatud täpsusega Sydeli sondiga, Honeywelli infrapunadioodiga ja kahe Honeywelli valgussensoriga. Mõõtmisvahemik on 0–105 mm. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme CGM abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, paralleelselt rümba poolitusjoonega, |
| F2 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 59,42 + 0,1322 × M2 – 0,6275 × F2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

M2

=

seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, paralleelselt rümba poolitusjoonega,

F2

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2. osa

ULTRA FOM 300

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Ultra FOM 300. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Ultra FOM 300.

| 2. | Seade on varustatud ultrahelimuundiga (U-Systems), mis töötab sagedusel 3,5 MHz. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme Ultra FOM abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud ultrahelimuundiga (U-Systems), mis töötab sagedusel 3,5 MHz. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme Ultra FOM abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| M1 | = | seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna viimase roide kohalt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, ristsuunaliselt lihasega; |
| M2 | = | seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide kohalt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, ristsuunaliselt lihasega; |
| F1 | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M1. |
| F2 | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 54,48 + 0,1272 × M1 – 0,3090 × F1 + 0,0828 × M2 – 0,2802 × F2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

M1

=

seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna viimase roide kohalt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, ristsuunaliselt lihasega;

M2

=

seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide kohalt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, ristsuunaliselt lihasega;

F1

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M1.

F2

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

3. osa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading). |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading).

| 2. | Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (GE Inspection Technologies), mis töötavad sagedusel 2 MHz. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad. Mõõtmiste tulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (GE Inspection Technologies), mis töötavad sagedusel 2 MHz. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad. Mõõtmiste tulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)
  kus: | Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 62,9442 + (AF1_IP005 × – 0,018154) + (AF1_IP006 × – 0,027186) + (AF1_IP008 × – 0,047431) + (AF1_IP022 × – 0,011910) + (AF1_IP023 × – 0,071926) + (AF1_IP024 × 0,005814) + (AF1_IP034 × 0,029288) + (AF1_IP036 × 0,005096) + (AF1_IP038 × 0,010231) + (AF1_IP039 × 0,012659) + (AF1_IP041 × 0,022470) + (AF1_IP047 × – 0,007939) + (AF1_IP049 × – 0,075061) + (AF1_IP050 × – 0,028977) + (AF1_IP052 × – 0,091722) + (AF1_IP055 × – 0,060411) + (AF1_IP058 × – 0,098989) + (AF1_IP060 × – 0,064891) + (AF1_IP061 × – 0,065688) + (AF1_IP063 × – 0,064035) + (AF1_IP074 × – 0,078333) + (AF1_IP078 × – 0,078486) + (AF1_IP079 × – 0,035330) + (AF1_IP081 × – 0,048421) + (AF1_IP091 × – 0,107559) + (AF1_IP094 × 0,008816) + (AF1_IP096 × 0,000797) + (AF1_IP098 × 0,014608) + (AF1_IP103 × 0,007774) + (AF1_IP104 × 0,008251) + (AF1_IP122 × 0,012957)

kus:

Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| | AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 on seadmega Autofom mõõdetavad muutujad. |
| --- | --- |

AF1_IP005, AF1_IP006, AF1_IP008 ... AF1_IP122 on seadmega Autofom mõõdetavad muutujad.

| 4. | Mõõtepunkte ja vastavat statistilist meetodit on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 (1) artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.
  Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunkte ja vastavat statistilist meetodit on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 (1) artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.

Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul.

4. osa

IM-03

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet IM-03. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet IM-03.

| 2. | Seade on varustatud nõel-optilise sondiga (single line scanner SLS01), mille diameeter on 7 millimeetrit. Sond koosneb kontaktskannerite reast (CIS) ning rohelistest valgusdioodidest. Mõõtmisvahemik on 0–132 mm. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud nõel-optilise sondiga (single line scanner SLS01), mille diameeter on 7 millimeetrit. Sond koosneb kontaktskannerite reast (CIS) ning rohelistest valgusdioodidest. Mõõtmisvahemik on 0–132 mm.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, paralleelselt rümba poolitusjoonega; |
| F2 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 60,55 + 0,1142 × M2 – 0,6292 × F2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

M2

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase roide vahelt 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, paralleelselt rümba poolitusjoonega;

F2

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

5. osa

AUTOFOM III

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Autofom III. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Autofom III.

| 2. | Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (Carometec A/S), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki ja lihase paksus ning nendega seotud näitajad. Mõõtmistulemused teisendatakse arvuti abil hinnanguliseks tailihasisalduseks (protsentides). |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 16 ultrahelianduriga (Carometec A/S), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki ja lihase paksus ning nendega seotud näitajad. Mõõtmistulemused teisendatakse arvuti abil hinnanguliseks tailihasisalduseks (protsentides).

| 3. | Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 10 muutuja alusel järgmise valemiga:
  Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)
  kus: | Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- |

3.

Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 10 muutuja alusel järgmise valemiga:

Ŷ = 73,8876 + (AF3_R2P1 × –1,036616) + (AF3_R2P3 × – 0,180173) + (AF3_R2P13 × – 0,144679) + (AF3_R2P15 × – 0,221519) + (AF3_R3P5 × 0,136061) + (AF3_R4P4 × 0,249888) + (AF3_R4P5 × 0,330109) + (AF3_R4P6 × 0,184696) + (AF3_R4P8 × – 0,112875) + (AF3_R4P9 × – 0,113663)

kus:

Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| | R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 on seadmega Autofom III mõõdetavad muutujad. |
| --- | --- |

R2P1, R2P3, R2P13 ... R4P9 on seadmega Autofom III mõõdetavad muutujad.

| 4. | Mõõtepunkte on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.
  Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunkte on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.

Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul.

6. osa

CSB IMAGE-MEATER (CSB)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet CSB Image-Meater. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet CSB Image-Meater.

| 2. | Seade CSB Image-Meater koosneb videokaamerast ja arvutist, mis on varustatud pildianalüüsi kaardiga, ekraaniga, printeriga, juhtmehhanismiga, mõõtemehhanismiga ja liidestega. Seadme Image-Meater kõik viis muutujat mõõdetakse rümba tagaosa reietüki poolitusjoonel (keskse tuharalihase musculus gluteus medius ümber).
  Mõõtmistulemused teisendatakse arvuti abil hinnanguliseks tailihasisalduseks (protsentides). |
| --- | --- |

2.

Seade CSB Image-Meater koosneb videokaamerast ja arvutist, mis on varustatud pildianalüüsi kaardiga, ekraaniga, printeriga, juhtmehhanismiga, mõõtemehhanismiga ja liidestega. Seadme Image-Meater kõik viis muutujat mõõdetakse rümba tagaosa reietüki poolitusjoonel (keskse tuharalihase musculus gluteus medius ümber).

Mõõtmistulemused teisendatakse arvuti abil hinnanguliseks tailihasisalduseks (protsentides).

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)
  kus: | Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides. |
| --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 54,0770376148 – (0,4460170496 × MS) + (0,1046346719 × MF) – (0,0575429366 × VaF) + (0,2303135777 × VcF) – (0,1637971133 × VdF)

kus:

Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides.

| | MS – peki keskmine paksus millimeetrites keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal, |
| --- | --- |

MS – peki keskmine paksus millimeetrites keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal,

| | MF – lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelihase (musculus lumbar) ja keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal, |
| --- | --- |

MF – lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelihase (musculus lumbar) ja keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal,

| | VaF, VcF, VdF – lihase keskmine paksus millimeetrites mõõdetuna valitud kolme nimmelüli kohal kolju pool. |
| --- | --- |

VaF, VcF, VdF – lihase keskmine paksus millimeetrites mõõdetuna valitud kolme nimmelüli kohal kolju pool.

| 4. | Mõõtepunkte on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.
  Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunkte on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 1249/2008 artikli 23 lõike 4 kohaselt Poola poolt komisjonile esitatud protokolli II osas.

Käesolev valem kehtib 60–120 kg kaaluvate rümpade puhul.

7. osa

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Fat-O-Meater II. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Fat-O-Meater II.

| 2. | Seade on mõõtesüsteemi Fat-O-Meater uus versioon. Seadmes FOM II on optiline noaga sond, sügavuse mõõtmise seadis (mõõtesügavus 125 mm) ning andmete kogumise ja analüüsimise paneel – Carometec 15tollise puutetundliku ekraaniga arvuti (Ingress Protection IP69K).
  Kogu asjakohane andmete kogumine ja analüüsimine toimub FOM II püstoli sees. Terminal on seadme FOM II osa ning on sellesse täielikult integreeritud.
  Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on mõõtesüsteemi Fat-O-Meater uus versioon. Seadmes FOM II on optiline noaga sond, sügavuse mõõtmise seadis (mõõtesügavus 125 mm) ning andmete kogumise ja analüüsimise paneel – Carometec 15tollise puutetundliku ekraaniga arvuti (Ingress Protection IP69K).

Kogu asjakohane andmete kogumine ja analüüsimine toimub FOM II püstoli sees. Terminal on seadme FOM II osa ning on sellesse täielikult integreeritud.

Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| M2 | = | seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, mõõdetuna ristsuunaliselt lihasega; |
| F2 | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 59,75 + 0,1533 × M2 – 0,6342 × F2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

M2

=

seljalihase paksus millimeetrites, mõõdetuna kolmanda ja neljanda viimase ribi vahelt, 7 cm kaugusel rümba keskjoonest, mõõdetuna ristsuunaliselt lihasega;

F2

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal, samas kohas ja samal viisil kui M2.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

8. osa

KÄSITSIMEETOD (ZP)

| 1. | Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse käsitsimeetodit (ZP). |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ettenähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse käsitsimeetodit (ZP).

| 2. | Meetodi puhul kasutatakse väikest joonlauda ja hindamise aluseks on prognoosivalem. Meetod põhineb peki ja lihase paksuse käsitsi mõõtmisel poolitatud rümba keskjoonel. |
| --- | --- |

2.

Meetodi puhul kasutatakse väikest joonlauda ja hindamise aluseks on prognoosivalem. Meetod põhineb peki ja lihase paksuse käsitsi mõõtmisel poolitatud rümba keskjoonel.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| F | = | keskset tuharalihast (musculus glutaeus medius) katva nähtava peki vähim paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites, |
| M | = | nimmelihase (musculus lumbar) nähtav paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 52,61 – 0,6148 × F + 0,1842 × M

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

F

=

keskset tuharalihast (musculus glutaeus medius) katva nähtava peki vähim paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites,

M

=

nimmelihase (musculus lumbar) nähtav paksus poolitatud rümba keskjoonel millimeetrites mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

(1)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 3.”

1

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. august 2011,

millega muudetakse otsust 2005/382/EÜ Ungaris kasutatavate searümpade liigitamise meetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5746 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(2011/507/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti m koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2005/382/EÜ (2) lubati Ungaris kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2005/382/EÜ (2) lubati Ungaris kasutada searümpade liigitamiseks nelja meetodit.

| (2) | Ungari on teatanud, et alates otsuse 2005/382/EÜ vastuvõtmisest on valemid ja liigitusmeetodid oluliselt muutunud. Seepärast on vaja ajakohastada ühe liigitusmeetodi valem, asendada kolm ülejäänud meetodit, lisada uus meetod ning lihtsustada liigitusmeetodeid, kasutades kahe mõõtepunkti asemel ainult üht mõõtepunkti. |
| --- | --- |

(2)

Ungari on teatanud, et alates otsuse 2005/382/EÜ vastuvõtmisest on valemid ja liigitusmeetodid oluliselt muutunud. Seepärast on vaja ajakohastada ühe liigitusmeetodi valem, asendada kolm ülejäänud meetodit, lisada uus meetod ning lihtsustada liigitusmeetodeid, kasutades kahe mõõtepunkti asemel ainult üht mõõtepunkti.

| (3) | Ungari on taotlenud komisjonilt luba asendada searümpade liigitamise meetodis „FAT-O-MEATER FOM S70 JA FAT-O-MEATER FOM S71” kasutatav valem ning kinnitada neli uut searümpade liigitamise meetodit oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel need meetodid põhinevad, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis. |
| --- | --- |

(3)

Ungari on taotlenud komisjonilt luba asendada searümpade liigitamise meetodis „FAT-O-MEATER FOM S70 JA FAT-O-MEATER FOM S71” kasutatav valem ning kinnitada neli uut searümpade liigitamise meetodit oma territooriumil ja on esitanud proovidissekteerimise üksikasjaliku kirjelduse, märkides põhimõtted, millel need meetodid põhinevad, selle proovidissekteerimise tulemused ning tailihasisalduse mõõtmiseks kasutatavad võrrandid komisjoni 10. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1249/2008 (milles sätestatakse ühenduse looma-, sea- ja lambarümpade klassifitseerimisskaalade ning kõnealuste klassifitseerimisskaalade kohastest hindadest teatamise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 23 lõikega 4 ette nähtud protokollis.

| (4) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Ungaris neid liigitusmeetodeid kasutada. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite kinnitamise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks lubada Ungaris neid liigitusmeetodeid kasutada.

| (5) | Otsust 2005/382/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2005/382/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Seadet või liigitusmeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole sõnaselgelt lubatud komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(6)

Seadet või liigitusmeetodit ei tohi muuta, kui see ei ole sõnaselgelt lubatud komisjoni otsusega.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/382/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Ungaris lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisa punkti B alapunkti IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:






  a) | seadmed Fat-O-Meater FOM S70 ja Fat-O-Meater FOM S71 ning nendega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Ungaris lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (4) V lisa punkti B alapunkti IV alapunktile 1 kasutada järgmisi meetodeid:

a)

seadmed Fat-O-Meater FOM S70 ja Fat-O-Meater FOM S71 ning nendega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas;

| b) | seade Ultra FOM 300 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa II osas; |
| --- | --- |

b)

seade Ultra FOM 300 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa II osas;

| c) | seade OptiScan TP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa III osas; |
| --- | --- |

c)

seade OptiScan TP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa III osas;

| d) | seade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa IV osas; |
| --- | --- |

d)

seade IM-03 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa IV osas;

| e) | seade OptiGrade-MCP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa V osas. |
| --- | --- |

e)

seade OptiGrade-MCP ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa V osas.

Esimese lõigu punktis b osutatud seadme Ultra FOM 300 puhul on ette nähtud, et pärast mõõtmistoimingu lõppu peab olema võimalik rümbal tõendada, et seade mõõtis mõõdikutele BF ja LD vastavaid väärtusi lisa II osa punktiga 3 ette nähtud kohas. Mõõtmiskoht tuleb vastavalt märkida mõõtmisega ühel ajal.

| 2) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 2. juulist 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungari Vabariigile.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOŞ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 126, 19.5.2005, lk 55.

2

(3)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 3.

3

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

4

---

LISA

„LISA

SEARÜMPADE LIIGITAMISE MEETODID UNGARIS

I Osa

FAT-O-MEATER FOM S70 JA FAT-O-MEATER FOM S71

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadmeid Fat-O-Meater FOM S70 ja Fat-O-Meater FOM S71. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadmeid Fat-O-Meater FOM S70 ja Fat-O-Meater FOM S71.

| 2. | Seadmed on varustatud 6 mm läbimõõduga optilise sondiga, mis on Fremstillet AF Radiometer Copenhagen / Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ tüüpi ja mille mõõteulatus on 5–105 millimeetrit. Mõõtmiste tulemused konverteeritakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvutite abil, mille tüüp on vastavalt S70 ja S71. |
| --- | --- |

2.

Seadmed on varustatud 6 mm läbimõõduga optilise sondiga, mis on Fremstillet AF Radiometer Copenhagen / Slagteriernes Forskningsinstitut Optisk Sonde MQ tüüpi ja mille mõõteulatus on 5–105 millimeetrit. Mõõtmiste tulemused konverteeritakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvutite abil, mille tüüp on vastavalt S70 ja S71.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt, |
| LD | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 63,78987 – 0,77968 × BF + 0,10715 × LD

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

BF

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt,

LD

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

II Osa

ULTRA FOM 300

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Ultra FOM 300. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet Ultra FOM 300.

| 2. | Seade on varustatud ultrahelisondiga, mille muundi kiirgab ultrahelilaineid sagedusel 3,5 MHz. Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme Ultra FOM 300 abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud ultrahelisondiga, mille muundi kiirgab ultrahelilaineid sagedusel 3,5 MHz. Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme Ultra FOM 300 abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 7 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt, |
| LD | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 69,38252 – 0,79120 × BF + 0,00994 × LD

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

BF

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 7 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt,

LD

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

III Osa

OPTISCAN TP

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiScan TP. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiScan TP.

| 2. | Seade Optiscan TP on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus.
  Mõõtmiste tulemused teisendatakse seadme Optiscan TP abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth®-liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda. |
| --- | --- |

2.

Seade Optiscan TP on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus.

Mõõtmiste tulemused teisendatakse seadme Optiscan TP abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth®-liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | peki (sh kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas, |
| LD | = | lihase paksus millimeetrites mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 58,31147 – 0,62677 × BF + 0,14664 × LD

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

BF

=

peki (sh kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas,

LD

=

lihase paksus millimeetrites mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

IV Osa

IM-03

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet IM-03. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet IM-03.

| 2. | Seade on varustatud nõel-optilise sondiga (single line scanner SLS01), mille diameeter on 7 millimeetrit ja milles on nuga. Sond koosneb reast kontaktskanneritest (CIS) ning rohelistest valgusdioodidest. Mõõtmisvahemik on 0–132 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme IM-03 abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud nõel-optilise sondiga (single line scanner SLS01), mille diameeter on 7 millimeetrit ja milles on nuga. Sond koosneb reast kontaktskanneritest (CIS) ning rohelistest valgusdioodidest. Mõõtmisvahemik on 0–132 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks seadme IM-03 abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt, |
| LD | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 59,63994 – 0,63951 × BF + 0,12083 × LD

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

BF

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt,

LD

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

V Osa

OPTIGRADE-MCP

| 1. | Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiGrade-MCP. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva osaga ette nähtud eeskirju kohaldatakse siis, kui searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet OptiGrade-MCP.

| 2. | Seade on varustatud optilise sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on üks infrapuna-fotodiood (Siemens) ja fototransistor (Siemens). Seadme mõõteulatus on 0–110 millimeetrit.
  Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud optilise sondiga, mille diameeter on 6 millimeetrit ja milles on üks infrapuna-fotodiood (Siemens) ja fototransistor (Siemens). Seadme mõõteulatus on 0–110 millimeetrit.

Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- |
| BF | = | seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt, |
| LD | = | seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 61,45261 – 0,62941 × BF + 0,11736 × LD

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

BF

=

seljapeki (sealhulgas kamar) paksus millimeetrites mõõdetuna 6 cm poolitatud rümba keskjoonest, teise ja kolmanda viimase roide vahelt,

LD

=

seljalihase paksus millimeetrites mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui BF.

Valem kehtib 50–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

16. august 2011,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5798 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/508/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (3) eriti selle artikli 11 lõike 1 punkti f,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (4) eriti selle artikli 4 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leedus on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid. |
| --- | --- |

(1)

Leedus on esinenud sigade klassikalise katku puhanguid.

| (2) | Elussigadega ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju. |
| --- | --- |

(2)

Elussigadega ja teatavate sigadest saadud toodetega kauplemist silmas pidades võivad kõnealused puhangud ohustada teiste liikmesriikide karju.

| (3) | Vaja on tõhustada meetmeid, mida Leedu võttis kooskõlas direktiiviga 2001/89/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Vaja on tõhustada meetmeid, mida Leedu võttis kooskõlas direktiiviga 2001/89/EÜ.

| (4) | Komisjoni 1. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/106/EÜ (millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks) (5) on ette nähtud järelevalveprotokollid, mis on kohandatud ohule. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 1. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/106/EÜ (millega kiidetakse heaks diagnostika käsiraamat, milles kehtestatakse sigade katku kinnitamiseks kasutatavad diagnostika- ja proovivõtumeetodid ning kriteeriumid laborikatsete tulemuste hindamiseks) (5) on ette nähtud järelevalveprotokollid, mis on kohandatud ohule.

| (5) | Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta) (6). |
| --- | --- |

(5)

Loomatervishoiunõuded ja elussigadega kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta) (6).

| (6) | Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (7). |
| --- | --- |

(6)

Loomatervishoiunõuded ja seaspermaga kauplemise sertifitseerimisnõuded on sätestatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/429/EMÜ, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded (7).

| (7) | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A(I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (8) käsitletakse muu hulgas ka sigade embrüotega kauplemist. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A(I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) (8) käsitletakse muu hulgas ka sigade embrüotega kauplemist.

| (8) | Veterinaarsertifikaatide näidised lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote ning sigade munarakkude ja embrüote liidusiseseks kaubanduseks on sätestatud komisjoni 26. augusti 2010. aasta otsuses 2010/470/EL, millega kehtestatakse veterinaarsertifikaatide näidised hobuslaste, lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote ning sigade munarakkude ja embrüote liidusiseseks kaubanduseks (9). |
| --- | --- |

(8)

Veterinaarsertifikaatide näidised lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote ning sigade munarakkude ja embrüote liidusiseseks kaubanduseks on sätestatud komisjoni 26. augusti 2010. aasta otsuses 2010/470/EL, millega kehtestatakse veterinaarsertifikaatide näidised hobuslaste, lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote ning sigade munarakkude ja embrüote liidusiseseks kaubanduseks (9).

| (9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (10) käsitletakse muu hulgas värske liha, hakkliha, lihamassi, lihavalmististe, tehistingimustes peetavate ulukite liha, lihatoodete, sealhulgas töödeldud magude, põite ja soolte ning piimatoodete tootmisele ja turustamisele esitatavaid tervishoiunõudeid. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (10) käsitletakse muu hulgas värske liha, hakkliha, lihamassi, lihavalmististe, tehistingimustes peetavate ulukite liha, lihatoodete, sealhulgas töödeldud magude, põite ja soolte ning piimatoodete tootmisele ja turustamisele esitatavaid tervishoiunõudeid.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega sätestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli korraldamise kohta, (11) käsitletakse muu hulgas loomse toidu märgistamist tervisemärgiga. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega sätestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli korraldamise kohta, (11) käsitletakse muu hulgas loomse toidu märgistamist tervisemärgiga.

| (11) | Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 599/2004 (loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta) (12) sätestatud sertifikaadile on vaja lisada ametlik loomade terviseohutuse kinnitus, mis tuleks ette näha käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 599/2004 (loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta) (12) sätestatud sertifikaadile on vaja lisada ametlik loomade terviseohutuse kinnitus, mis tuleks ette näha käesoleva otsuse lisaga.

| (12) | Komisjoni 17. aprilli 2007. aasta otsuse 2007/275/EÜ (milles käsitletakse nõukogu direktiivide 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ alusel piiripunktides kontrollitavate loomade ja toodete loetelusid) (13) artiklis 6 on sätestatud erand, mille kohaselt ei kohaldata veterinaarkontrolli teatavate loomseid saadusi sisaldavate toodete suhtes. Selliste toodete lähetamiseks piirangutega aladelt on otstarbekas näha ette lihtsustatud sertifitseerimissüsteem. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 17. aprilli 2007. aasta otsuse 2007/275/EÜ (milles käsitletakse nõukogu direktiivide 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ alusel piiripunktides kontrollitavate loomade ja toodete loetelusid) (13) artiklis 6 on sätestatud erand, mille kohaselt ei kohaldata veterinaarkontrolli teatavate loomseid saadusi sisaldavate toodete suhtes. Selliste toodete lähetamiseks piirangutega aladelt on otstarbekas näha ette lihtsustatud sertifitseerimissüsteem.

| (13) | Nõukogu direktiivis 92/118/EMÜ (14) on sätestatud selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu direktiivis 92/118/EMÜ (14) on sätestatud selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid.

| (14) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus), (15) on ette nähtud piirangutega aladelt pärit loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise loomatervisenõuded. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus), (15) on ette nähtud piirangutega aladelt pärit loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise loomatervisenõuded.

| (15) | Ravimid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (17) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivis 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes, (18) ei kuulu enam määruse (EÜ) nr 1069/2009 reguleerimisalasse ja seepärast ei peaks käesoleva otsusega kehtestatavad veterinaarpiirangud neid hõlmama. |
| --- | --- |

(15)

Ravimid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivis 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (17) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivis 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes, (18) ei kuulu enam määruse (EÜ) nr 1069/2009 reguleerimisalasse ja seepärast ei peaks käesoleva otsusega kehtestatavad veterinaarpiirangud neid hõlmama.

| (16) | Leedu esitatud teabe põhjal on asjakohane kehtestada Leedus kaitsemeetmed seoses klassikalise sigade katkuga nii kauaks, kui vajalikud uuringud on lõpetatud. |
| --- | --- |

(16)

Leedu esitatud teabe põhjal on asjakohane kehtestada Leedus kaitsemeetmed seoses klassikalise sigade katkuga nii kauaks, kui vajalikud uuringud on lõpetatud.

| (17) | Lisaks on vaja kehtestada meetmed, et vähendada kokkupuuteid seakasvatusettevõtetega ja seakasvatusettevõtete vahel teatavates Leedu osades, ning nõuda sigadega seotud teatud teenuste piirkondlikku piirangut, et ennetada viiruse levikut. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks on vaja kehtestada meetmed, et vähendada kokkupuuteid seakasvatusettevõtetega ja seakasvatusettevõtete vahel teatavates Leedu osades, ning nõuda sigadega seotud teatud teenuste piirkondlikku piirangut, et ennetada viiruse levikut.

| (18) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Leedu tagab, et sigu ei lähetata teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse:

| a) | I lisas loetletud aladelt; |
| --- | --- |

a)

I lisas loetletud aladelt;

| b) | I lisas loetlemata aladel asuvatest põllumajandusettevõtetest, kuhu on pärast 1. märtsi 2011 toodud sigu I lisas loetletud aladel asuvatest põllumajandusettevõtetest. |
| --- | --- |

b)

I lisas loetlemata aladel asuvatest põllumajandusettevõtetest, kuhu on pärast 1. märtsi 2011 toodud sigu I lisas loetletud aladel asuvatest põllumajandusettevõtetest.

Artikkel 2

Leedu tagab, et:

| a) | sigu ei viida välja ettevõtetest, mis asuvad I lisa A osas loetletud aladel; |
| --- | --- |

a)

sigu ei viida välja ettevõtetest, mis asuvad I lisa A osas loetletud aladel;

| b) | väljaspool I lisa A osas loetletud alasid asuvatest ettevõtetest pärit tapasigade transport nendel aladel asuvatesse tapamajadesse ja sigade transport läbi nende alade on lubatud ainult:






  i) | põhimaanteedel või raudteel ning |
| --- | --- | --- |

b)

väljaspool I lisa A osas loetletud alasid asuvatest ettevõtetest pärit tapasigade transport nendel aladel asuvatesse tapamajadesse ja sigade transport läbi nende alade on lubatud ainult:

i)

põhimaanteedel või raudteel ning

| ii) | vastavalt pädeva asutuse üksikasjalikele juhenditele, et transpordi ajal ja tapamajas ära hoida kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega; |
| --- | --- |

ii)

vastavalt pädeva asutuse üksikasjalikele juhenditele, et transpordi ajal ja tapamajas ära hoida kõnealuste sigade otseseid või kaudseid kokkupuuteid teiste sigadega;

| c) | sigu ei lähetata I lisa B osas loetletud aladelt teistesse Leedu osadesse, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  i) | tapasigade transport otse tapamajja viivitamatuks tapmiseks, tingimusel et sead on pärit ühest ettevõttest; |
| --- | --- | --- |

c)

sigu ei lähetata I lisa B osas loetletud aladelt teistesse Leedu osadesse, välja arvatud järgmistel juhtudel:

i)

tapasigade transport otse tapamajja viivitamatuks tapmiseks, tingimusel et sead on pärit ühest ettevõttest;

| ii) | aretus- ja nuumsigade transport otse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 30 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 30 päeva, asunud ühes ettevõttes:






  — | kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade lähetamisele eelnenud 30 päeva jooksul ning |
| --- | --- | --- |

ii)

aretus- ja nuumsigade transport otse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 30 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 30 päeva, asunud ühes ettevõttes:

—

kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade lähetamisele eelnenud 30 päeva jooksul ning

| — | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

—

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt teostatud kliinilised uuringud on negatiivsete tulemustega.

Artikkel 3

1.   Erandina artikli 2 lõikest a võib pädev asutus lubada sigade transporti ettevõttest, mis asub I lisa A osas loetletud aladel, kuid väljaspool ohustatud või järelevalvetsooni,

| a) | viivitamatuks tapmiseks otse kõnealustel aladel asuvasse tapamajja või erandjuhul selleks määratud tapamajadesse, mis asuvad Leedus väljaspool kõnealuseid alasid, tingimusel et sead viiakse välja ettevõttest, kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D alapunkti 3 kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega; |
| --- | --- |

a)

viivitamatuks tapmiseks otse kõnealustel aladel asuvasse tapamajja või erandjuhul selleks määratud tapamajadesse, mis asuvad Leedus väljaspool kõnealuseid alasid, tingimusel et sead viiakse välja ettevõttest, kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D alapunkti 3 kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega;

| b) | kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:






  i) | kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade lähetamisele eelnenud 45 päeva jooksul; |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:

i)

kuhu ei ole toodud elussigu vahetult sigade lähetamisele eelnenud 45 päeva jooksul;

| ii) | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

ii)

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega.

| c) | kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:






  i) | kuhu ei ole vastu võetud elussigu kõnealuste sigade transportimisele vahetult eelnenud 20 päeva jooksul, eeldusel et kõnealuste sigade transportimisele vahetult eelnenud kuuel kuul ei ole päritoluettevõte vastu võtnud muid sigu kui nooremiseid ainult ühest majandist; |
| --- | --- | --- |

c)

kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud päritoluettevõttes:

i)

kuhu ei ole vastu võetud elussigu kõnealuste sigade transportimisele vahetult eelnenud 20 päeva jooksul, eeldusel et kõnealuste sigade transportimisele vahetult eelnenud kuuel kuul ei ole päritoluettevõte vastu võtnud muid sigu kui nooremiseid ainult ühest majandist;

| ii) | kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

ii)

kus otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega.

| d) | kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes päritoluettevõttes ning:






  i) | päritoluettevõttesse ei ole toodud mis tahes muid sigu peale nooremiste, kellele on 10 päeva jooksul enne lähetamist võetud proovide põhjal tehtud järgmised laboratoorsed testid ja saadud negatiivsed tulemused:






  — | antikehade avastamise test; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kõnealustel aladel asuvasse ettevõttesse, tingimusel et sead on vähemalt 45 päeva või alates sünnist, kui sead on nooremad kui 45 päeva, asunud ühes päritoluettevõttes ning:

i)

päritoluettevõttesse ei ole toodud mis tahes muid sigu peale nooremiste, kellele on 10 päeva jooksul enne lähetamist võetud proovide põhjal tehtud järgmised laboratoorsed testid ja saadud negatiivsed tulemused:

—

antikehade avastamise test;

| — | kaks järjestikust seitsmepäevase intervalliga testi sigade katku viiruse genoomi (RT-PCR) määramiseks, mis on tehtud riiklikus referentlaboris; |
| --- | --- |

—

kaks järjestikust seitsmepäevase intervalliga testi sigade katku viiruse genoomi (RT-PCR) määramiseks, mis on tehtud riiklikus referentlaboris;

| ii) | päritoluettevõttes otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

ii)

päritoluettevõttes otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 ning lõike 4 teise kuni neljanda lõigu kohaselt tehtud kliinilised läbivaatused on negatiivsete tulemustega.

2.   Erandina artikli 2 punktist a võivad pädevad asutused lubada sigade transporti järelevalvetsoonis asuvast põllumajandusettevõttest otse samas järelevalvetsoonis asuvasse selleks määratud põllumajandusettevõttesse, kus ei ole sigu, tingimusel et:

| a) | sihtkohana määratud põllumajandusettevõttes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti f ja artikli 11 lõike 2 tingimusi; |
| --- | --- |

a)

sihtkohana määratud põllumajandusettevõttes kohaldatakse direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti f ja artikli 11 lõike 2 tingimusi;

| b) | otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatused ettevõttes, kust sigu lähetatakse, on negatiivsete tulemustega. |
| --- | --- |

b)

otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D lõike 2 kohaselt tehtud läbivaatused ettevõttes, kust sigu lähetatakse, on negatiivsete tulemustega.

3.   Erandina artikli 2 punktist a võivad pädevad asutused lubada sigade transporti järelevalvetsoonis asuvast ettevõttest otse ohustatud tsoonis asuvasse selleks määratud põllumajandusettevõttesse, tingimusel et:

| a) | määratud sihtettevõte asub vähemalt 10 km kaugusel mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi piirist ja selles ei ole olnud sigu vähemalt 21 päeva pärast ettevõtte lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklile 12; |
| --- | --- |

a)

määratud sihtettevõte asub vähemalt 10 km kaugusel mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi piirist ja selles ei ole olnud sigu vähemalt 21 päeva pärast ettevõtte lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist vastavalt direktiivi 2001/89/EÜ artiklile 12;

| b) | määratud sihtettevõttes on enne sigade sissetoomist tehtud veterinaarjärelevalve all kolmas puhastamine ja desinfitseerimine; |
| --- | --- |

b)

määratud sihtettevõttes on enne sigade sissetoomist tehtud veterinaarjärelevalve all kolmas puhastamine ja desinfitseerimine;

| c) | kõik sead saabuvad määratud sihtettevõttesse 20 päeva jooksul; |
| --- | --- |

c)

kõik sead saabuvad määratud sihtettevõttesse 20 päeva jooksul;

| d) | määratud sihtettevõttes tehakse sigadele otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti E kohaselt seroloogilised testid proovidest, mis on võetud mitte varem kui 40 päeva pärast viimaste sigade saabumist kõnealusesse ettevõttesse; |
| --- | --- |

d)

määratud sihtettevõttes tehakse sigadele otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti E kohaselt seroloogilised testid proovidest, mis on võetud mitte varem kui 40 päeva pärast viimaste sigade saabumist kõnealusesse ettevõttesse;

| e) | määratud sihtettevõttest ei viida ära sigu, v.a juhul, kui need transporditakse otse tapale I lisa A osas loetletud piirkonnas asuvasse tapamajja, eeldusel et punktis d osutatud uuringud on tehtud ja on andnud negatiivse tulemuse. |
| --- | --- |

e)

määratud sihtettevõttest ei viida ära sigu, v.a juhul, kui need transporditakse otse tapale I lisa A osas loetletud piirkonnas asuvasse tapamajja, eeldusel et punktis d osutatud uuringud on tehtud ja on andnud negatiivse tulemuse.

4.   Leedu pädev asutus registreerib kõik lõigetes 1–3 osutatud sigade transportimised ning teatab toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees nendest komisjonile.

Artikkel 4

Leedu tagab, et teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse ei lähetata järgmiste toodete saadetisi:

| a) | seasperma, kui sperma ei pärine kultidelt, keda hoitakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ artikli 3 punktis a märgitud kogumiskeskuses, mis asub väljaspool I lisas loetletud alasid; |
| --- | --- |

a)

seasperma, kui sperma ei pärine kultidelt, keda hoitakse nõukogu direktiivi 90/429/EMÜ artikli 3 punktis a märgitud kogumiskeskuses, mis asub väljaspool I lisas loetletud alasid;

| b) | sigade munarakud ja embrüod, kui need munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda hoitakse ettevõttes, mis asub väljaspool I lisas loetletud alasid. |
| --- | --- |

b)

sigade munarakud ja embrüod, kui need munarakud ja embrüod ei ole pärit sigadelt, keda hoitakse ettevõttes, mis asub väljaspool I lisas loetletud alasid.

Artikkel 5

Leedu tagab, et:

| 1. | direktiivi 64/432/EMÜ F lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil (mudel 2), mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate sigadega, on järgmine tekst:
  „Loomad vastavad komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”; |
| --- | --- |

1.

direktiivi 64/432/EMÜ F lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil (mudel 2), mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate sigadega, on järgmine tekst:

„Loomad vastavad komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”;

| 2. | direktiivi 90/429/EMÜ D lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil, mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate metssigade spermaga, on järgmine tekst:
  „Sperma vastab komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”; |
| --- | --- |

2.

direktiivi 90/429/EMÜ D lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil, mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate metssigade spermaga, on järgmine tekst:

„Sperma vastab komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”;

| 3. | direktiivi 2010/470/EL V lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil, mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate sigade embrüotega, on järgmine tekst:
  „Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavad komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”. |
| --- | --- |

3.

direktiivi 2010/470/EL V lisaga ettenähtud veterinaarsertifikaadil, mis on kaasas Leedust teistesse liikmesriikidesse veetavate sigade embrüotega, on järgmine tekst:

„Munarakud/embrüod (mittevajalik maha tõmmata) vastavad komisjoni 16. augusti 2011. aasta rakendusotsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses sigade klassikalise katkuga Leedus.”.

Artikkel 6

1.   Erandina direktiivi 2001/89/EÜ artikli 10 lõike 3 punkti f neljandast taandest võib Leedu kasutada määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tervisemärki ning lubada, et värsket liha ei töödelda seejärel direktiivi 2002/99/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt, kui liha on saadud sigadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nad on tapetud 12 tunni jooksul tapamajja saabumisest; |
| --- | --- |

a)

nad on tapetud 12 tunni jooksul tapamajja saabumisest;

| b) | nad on pärit ettevõttest:






  i) | mis asub käesoleva otsuse I lisa A osas loetletud piirkondades direktiivi 2001/89/EÜ artikli 9 lõike 1 kohaselt kehtestatud järelevalvetsoonis, mis ümbritseb ohustatud tsooni, kus:






  — | ei ole täheldatud sigade klassikalise katku puhangut 21 päeva jooksul enne sigade tapamajja saatmist ning vähemalt 21 päeva on möödunud pärast nakatunud põllumajandusettevõtete desinfitseerimist; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

nad on pärit ettevõttest:

i)

mis asub käesoleva otsuse I lisa A osas loetletud piirkondades direktiivi 2001/89/EÜ artikli 9 lõike 1 kohaselt kehtestatud järelevalvetsoonis, mis ümbritseb ohustatud tsooni, kus:

—

ei ole täheldatud sigade klassikalise katku puhangut 21 päeva jooksul enne sigade tapamajja saatmist ning vähemalt 21 päeva on möödunud pärast nakatunud põllumajandusettevõtete desinfitseerimist;

| — | kõigis kõnealuse ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni põllumajandusettevõtetes on seoses sigade klassikalise katkuga tehtud kliiniline läbivaatus ja see on andnud negatiivsed tulemused. |
| --- | --- |

—

kõigis kõnealuse ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni põllumajandusettevõtetes on seoses sigade klassikalise katkuga tehtud kliiniline läbivaatus ja see on andnud negatiivsed tulemused.

| ii) | millele pädev asutus on andnud loa sigade viimiseks määratud tapamajja, ning:






  — | mis pärast epidemioloogilisi uuringuid ei ole olnud kokkupuutes nakatunud ettevõttega; |
| --- | --- | --- |

ii)

millele pädev asutus on andnud loa sigade viimiseks määratud tapamajja, ning:

—

mis pärast epidemioloogilisi uuringuid ei ole olnud kokkupuutes nakatunud ettevõttega;

| — | mida veterinaararst on pärast järelevalvetsooni kehtestamist pidevalt kontrollinud ning kus need kontrollid on hõlmanud kõiki ettevõttes peetavaid sigu; |
| --- | --- |

—

mida veterinaararst on pärast järelevalvetsooni kehtestamist pidevalt kontrollinud ning kus need kontrollid on hõlmanud kõiki ettevõttes peetavaid sigu;

| — | kus kõikidele sigadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja laboriuuringud vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D alapunktidele 1, 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

—

kus kõikidele sigadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja laboriuuringud vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punkti D alapunktidele 1, 3, 4 ja 5.

2.   Leedu tagab, et lõike 1 punktis osutatud tapamaja:

| a) | asub I lisa punktis A loetletud piirkondades; |
| --- | --- |

a)

asub I lisa punktis A loetletud piirkondades;

| b) | ei võta samal päeval tapmiseks vastu muid kui lõikes 1 osutatud sigu. |
| --- | --- |

b)

ei võta samal päeval tapmiseks vastu muid kui lõikes 1 osutatud sigu.

3.   Leedu tagab, et sõidukid, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud sigade transpordiks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kaks korda pärast iga vedu.

Artikkel 7

1.   Leedu tagab, et artiklis 6 osutatud sealihaga on kaasas määruse (EÜ) nr 599/2004 lisa kohaselt välja antud veterinaarsertifikaat, millele lisaks täidab ametlik veterinaararst käesoleva otsuse II lisas sätestatud loomade terviseohutuse kinnituse.

2.   Leedu tagab, et komisjonile ja liikmesriikidele saadetakse artiklis 6 osutatud sigade kohta järgmine teave:

| a) | enne sigade tapmist nende tapamajade nimed ja asukohad, mis on määratud sigu tapmiseks vastu võtma; |
| --- | --- |

a)

enne sigade tapmist nende tapamajade nimed ja asukohad, mis on määratud sigu tapmiseks vastu võtma;

| b) | pärast sigade tapmist iganädalane aruanne, milles on järgmised andmed:






  i) | määratud tapamajades tapetud sigade arv; |
| --- | --- | --- |

b)

pärast sigade tapmist iganädalane aruanne, milles on järgmised andmed:

i)

määratud tapamajades tapetud sigade arv;

| ii) | kohaldatav identifitseerimissüsteem ja liikumiste kontroll, et tagada vastavus direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti f nõuetele. |
| --- | --- |

ii)

kohaldatav identifitseerimissüsteem ja liikumiste kontroll, et tagada vastavus direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti f nõuetele.

Artikkel 8

1.   Leedu ei saada teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse saadetisi, mis sisaldavad:

| a) | tooteid sigadest, keda ei ole artiklites 6 ja 7 nimetatud ja kes on pärit I lisa A osas loetletud piirkondadest; |
| --- | --- |

a)

tooteid sigadest, keda ei ole artiklites 6 ja 7 nimetatud ja kes on pärit I lisa A osas loetletud piirkondadest;

| b) | tooteid, mis on saadud I lisa A osas loetletud piirkondadest pärit sigadest; |
| --- | --- |

b)

tooteid, mis on saadud I lisa A osas loetletud piirkondadest pärit sigadest;

| c) | I lisa A osas loetletud piirkondadest pärit sigade sõnnikut ja virtsa. |
| --- | --- |

c)

I lisa A osas loetletud piirkondadest pärit sigade sõnnikut ja virtsa.

2.   Lõike 1 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata:

| a) | sigadest saadud toodete suhtes:






  i) | mida on kuumtöödeldud:






  — | hermeetiliselt suletud mahutites Fo väärtusega 3,00 või üle selle või |
| --- | --- | --- | --- |

a)

sigadest saadud toodete suhtes:

i)

mida on kuumtöödeldud:

—

hermeetiliselt suletud mahutites Fo väärtusega 3,00 või üle selle või

| — | nii, et selle käigus saavutatakse sisetemperatuur vähemalt 70 °C; või |
| --- | --- |

—

nii, et selle käigus saavutatakse sisetemperatuur vähemalt 70 °C; või

| ii) | mis on toodetud väljaspool I lisas loetletud piirkondi vastavalt määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud tingimustele ning mida pärast Leedusse toomist on säilitatud ja transporditud eraldi loomsetest saadustest, mida ei tohi lõike 1 kohaselt mujale saata; |
| --- | --- |

ii)

mis on toodetud väljaspool I lisas loetletud piirkondi vastavalt määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud tingimustele ning mida pärast Leedusse toomist on säilitatud ja transporditud eraldi loomsetest saadustest, mida ei tohi lõike 1 kohaselt mujale saata;

| b) | komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (19) I lisa punktides 2 ja 4 määratletud vere ja veretoodete suhtes, mida on töödeldud vähemalt ühel määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 2. jao punktis 3.1 ettenähtud viisil, millele on järgnenud tõhususe kontroll, või mis on imporditud kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 2. jaoga; |
| --- | --- |

b)

komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (19) I lisa punktides 2 ja 4 määratletud vere ja veretoodete suhtes, mida on töödeldud vähemalt ühel määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 2. jao punktis 3.1 ettenähtud viisil, millele on järgnenud tõhususe kontroll, või mis on imporditud kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 2. jaoga;

| c) | seapeki ja sulatatud rasvade suhtes, mida on töödeldud 1. töötlemismeetodil (rõhu all steriliseerimine) või mõnel muul määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa III peatükis kirjeldatud meetodil; |
| --- | --- |

c)

seapeki ja sulatatud rasvade suhtes, mida on töödeldud 1. töötlemismeetodil (rõhu all steriliseerimine) või mõnel muul määruse (EL) nr 142/2011 IV lisa III peatükis kirjeldatud meetodil;

| d) | lemmikloomatoidu suhtes, mis vastab määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunkti a ja punkti 3 alapunkti b alapunktide i, ii ja iii nõuetele; |
| --- | --- |

d)

lemmikloomatoidu suhtes, mis vastab määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa II peatüki punkti 3 alapunkti a ja punkti 3 alapunkti b alapunktide i, ii ja iii nõuetele;

| e) | jahitrofeede suhtes, mis vastavad määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VI peatüki punkti C alapunktile 2; |
| --- | --- |

e)

jahitrofeede suhtes, mis vastavad määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VI peatüki punkti C alapunktile 2;

| f) | seaharjaste suhtes, mis on vabrikus pestud või mis on saadud parkimisel, ning töötlemata seaharjaste suhtes, mis on kindlalt suletud pakendisse ja kuivad; |
| --- | --- |

f)

seaharjaste suhtes, mis on vabrikus pestud või mis on saadud parkimisel, ning töötlemata seaharjaste suhtes, mis on kindlalt suletud pakendisse ja kuivad;

| g) | in vitro diagnostikaks või laboratoorseteks reaktiivideks ettenähtud pakendatud loomsete saaduste suhtes; |
| --- | --- |

g)

in vitro diagnostikaks või laboratoorseteks reaktiivideks ettenähtud pakendatud loomsete saaduste suhtes;

| h) | direktiivis 2001/83/EÜ määratletud ravimite suhtes, nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (20) artikli 1 lõike 5 punktis g nimetatud meditsiiniseadmete suhtes, mille valmistamisel on kasutatud eluvõimetuks muudetud loomset kude, direktiivis 2001/82/EÜ määratletud veterinaarravimite ja direktiivis 2001/20/EÜ määratletud uuritavate ravimite suhtes; |
| --- | --- |

h)

direktiivis 2001/83/EÜ määratletud ravimite suhtes, nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (20) artikli 1 lõike 5 punktis g nimetatud meditsiiniseadmete suhtes, mille valmistamisel on kasutatud eluvõimetuks muudetud loomset kude, direktiivis 2001/82/EÜ määratletud veterinaarravimite ja direktiivis 2001/20/EÜ määratletud uuritavate ravimite suhtes;

| i) | loomasoolte suhtes, mis vastavad direktiivi 92/118/EMÜ I lisa 2. peatüki A osa tingimustele ja mida on puhastatud, kaabitud ning siis kas soolatud, pleegitatud või kuivatatud ning seejärel on võetud meetmed soolte teisese saastumise vältimiseks; |
| --- | --- |

i)

loomasoolte suhtes, mis vastavad direktiivi 92/118/EMÜ I lisa 2. peatüki A osa tingimustele ja mida on puhastatud, kaabitud ning siis kas soolatud, pleegitatud või kuivatatud ning seejärel on võetud meetmed soolte teisese saastumise vältimiseks;

| j) | liittoodete suhtes, mida ei tule edasi töödelda ja mis sisaldavad loomset päritolu tooteid, võttes arvesse, et lõpptoodete töötlemist ei peeta vajalikuks, kui nende koostisosad vastavad käesolevas otsuses sätestatud asjaomastele loomatervishoiunõuetele. |
| --- | --- |

j)

liittoodete suhtes, mida ei tule edasi töödelda ja mis sisaldavad loomset päritolu tooteid, võttes arvesse, et lõpptoodete töötlemist ei peeta vajalikuks, kui nende koostisosad vastavad käesolevas otsuses sätestatud asjaomastele loomatervishoiunõuetele.

3.   Leedu tagab, et teistesse liikmesriikidesse saatmise korral on lõikes 2 nimetatud loomsete saadustega kaasas ametlik sertifikaat järgmise märkega:

„Loomsed saadused, mis vastavad komisjoni 16. augusti 2011. aasta otsusele 2011/508/EL, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses klassikalise sigade katkuga Leedus”.

Artikkel 9

Erandina artikli 8 lõikest 3 piisab

| a) | artikli 8 lõike 2 punktides a–d ja punktis i nimetatud toodete puhul sellest, kui töötlemise tingimustele vastavust on liidu asjaomaste õigusaktide kohaselt nõutavas saatedokumendis kinnitatud artikli 10 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõike 2 punktides a–d ja punktis i nimetatud toodete puhul sellest, kui töötlemise tingimustele vastavust on liidu asjaomaste õigusaktide kohaselt nõutavas saatedokumendis kinnitatud artikli 10 kohaselt;

| b) | artikli 8 lõike 2 punktis f nimetatud toodete puhul sellest, kui nendega on kaasas saatedokument, mille kohaselt tooted:






  i) | on pestud tööstuslikult või |
| --- | --- | --- |

b)

artikli 8 lõike 2 punktis f nimetatud toodete puhul sellest, kui nendega on kaasas saatedokument, mille kohaselt tooted:

i)

on pestud tööstuslikult või

| ii) | on saadud parkimisel või |
| --- | --- |

ii)

on saadud parkimisel või

| iii) | vastavad määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti A alapunktis 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

iii)

vastavad määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punkti A alapunktis 1 sätestatud tingimustele;

| c) | artikli 8 lõike 2 punktides g–h nimetatud toodete puhul sellest, kui nendega on kaasas saatedokument, milles on märgitud, et tooted on mõeldud in vitro diagnostikaks, laboratoorseteks reaktiivideks, ravimiteks või meditsiiniseadmeteks, tingimusel, et need tooted on selgelt märgistatud kui „üksnes in vitro diagnostikaks”, „üksnes laboratoorseks kasutamiseks”, „ravimid” või „meditsiiniseadmed”. |
| --- | --- |

c)

artikli 8 lõike 2 punktides g–h nimetatud toodete puhul sellest, kui nendega on kaasas saatedokument, milles on märgitud, et tooted on mõeldud in vitro diagnostikaks, laboratoorseteks reaktiivideks, ravimiteks või meditsiiniseadmeteks, tingimusel, et need tooted on selgelt märgistatud kui „üksnes in vitro diagnostikaks”, „üksnes laboratoorseks kasutamiseks”, „ravimid” või „meditsiiniseadmed”.

in vitro

in vitro

| d) | artikli 8 lõike 2 punktis j nimetatud toodete puhul, mida on töödeldud ettevõttes, kus kasutakse HACCP-süsteemi ja kontrollitavat standardset töökorda, millega tagatakse eeltöödeldud koostisainete vastavus käesolevas otsuses sätestatud asjaomastele loomatervishoiu nõuetele, sellest, kui see on märgitud saadetisega kaasas olevale ja artikli 10 kohaselt kinnitatud saatedokumendile; |
| --- | --- |

d)

artikli 8 lõike 2 punktis j nimetatud toodete puhul, mida on töödeldud ettevõttes, kus kasutakse HACCP-süsteemi ja kontrollitavat standardset töökorda, millega tagatakse eeltöödeldud koostisainete vastavus käesolevas otsuses sätestatud asjaomastele loomatervishoiu nõuetele, sellest, kui see on märgitud saadetisega kaasas olevale ja artikli 10 kohaselt kinnitatud saatedokumendile;

| e) | otsuse 2007/275/EÜ artikli 6 lõike 1 tingimustele vastavate liittoodete puhul sellest, kui nendega kaasas oleval saatedokumendil on järgmine märge:
  „Käesolevad liittooted on ümbritseval temperatuuril pika säilimisajaga või valmistamise käigus kindlasti täielikult läbi kuumutatud või kuumtöödeldud, nii et kogu tooraine on denatureerunud”. |
| --- | --- |

e)

otsuse 2007/275/EÜ artikli 6 lõike 1 tingimustele vastavate liittoodete puhul sellest, kui nendega kaasas oleval saatedokumendil on järgmine märge:

„Käesolevad liittooted on ümbritseval temperatuuril pika säilimisajaga või valmistamise käigus kindlasti täielikult läbi kuumutatud või kuumtöödeldud, nii et kogu tooraine on denatureerunud”.

Artikkel 10

1.   Kui viidatakse käesolevale artiklile, peavad pädevad ametiasutused tagama, et liidu õigusaktide kohaselt liikmesriikide vaheliseks kaubanduseks nõutava saatedokumendi kinnituseks oleks lisatud ametliku sertifikaadi koopia, milles on märgitud, et:

| a) | asjaomased tooted on toodetud:






  i) | tootmisprotsessis, mida on kontrollitud ning mis on leitud olevat vastavuses liidu loomatervishoiualaste õigusaktide asjaomaste nõuetega ning sobiv sigade klassikalise katku viiruse inaktiveerimiseks, või |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomased tooted on toodetud:

i)

tootmisprotsessis, mida on kontrollitud ning mis on leitud olevat vastavuses liidu loomatervishoiualaste õigusaktide asjaomaste nõuetega ning sobiv sigade klassikalise katku viiruse inaktiveerimiseks, või

| ii) | eeltöödeldud materjalidest, mis olid artiklites 8 ja 9 sätestatud nõuete täitmiseks asjakohaselt sertifitseeritud, ning |
| --- | --- |

ii)

eeltöödeldud materjalidest, mis olid artiklites 8 ja 9 sätestatud nõuete täitmiseks asjakohaselt sertifitseeritud, ning

| b) | on kehtestatud abinõud, et pärast töötlemist vältida võimalikku teisest saastumist sigade klassikalise katku viirusega. |
| --- | --- |

b)

on kehtestatud abinõud, et pärast töötlemist vältida võimalikku teisest saastumist sigade klassikalise katku viirusega.

2.   Lõikes 1 osutatud sertifikaat:

| a) | sisaldab viidet käesolevale otsusele; |
| --- | --- |

a)

sisaldab viidet käesolevale otsusele;

| b) | kehtib 30 päeva; |
| --- | --- |

b)

kehtib 30 päeva;

| c) | sisaldab kehtivusaja lõppkuupäeva; |
| --- | --- |

c)

sisaldab kehtivusaja lõppkuupäeva;

| d) | seda saab pärast ettevõtte kontrollimist pikendada. |
| --- | --- |

d)

seda saab pärast ettevõtte kontrollimist pikendada.

Artikkel 11

1.   Pädev asutus määrab kindlaks ohustatud tsoonid I lisas loetletud piirkondades.

2.   Teenused, mida osutavad sigadega kokku puutuvad isikud või mis nõuavad sealautadesse sisenemist, on piiratud ohustatud tsoonidega ja neid ei osutata muudes liidu osades. Sama piirang kehtib ka sõidukite kasutamise suhtes sööda, sõnniku või surnud loomade veoks seakasvatusettevõtetesse ja seakasvatusettevõtetest, mis asuvad I lisas loetletud piirkondades.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata teenuste suhtes, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sõidukid, seadmed ja muud nakkusallikad on puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

a)

sõidukid, seadmed ja muud nakkusallikad on puhastatud ja desinfitseeritud;

| b) | isikud, sõidukid ja seadmed ei olnud otseses kontaktis sigade või seakasvatusettevõtetega vähemalt kolm päeva. |
| --- | --- |

b)

isikud, sõidukid ja seadmed ei olnud otseses kontaktis sigade või seakasvatusettevõtetega vähemalt kolm päeva.

4.   Leedu tagab, et:

| a) | I lisas loetletud piirkondades võetakse järgmised järelevalvemeetmed:






  i) | antibiootikumiga või muu antibakteriaalse ravimiga ravitava nakkushaiguse iga juhtumi kohta esitatakse viivitamata ja enne ravi alustamist aruanne pädevatele asutustele; |
| --- | --- | --- |

a)

I lisas loetletud piirkondades võetakse järgmised järelevalvemeetmed:

i)

antibiootikumiga või muu antibakteriaalse ravimiga ravitava nakkushaiguse iga juhtumi kohta esitatakse viivitamata ja enne ravi alustamist aruanne pädevatele asutustele;

| ii) | punktis a osutatud seakasvatusettevõtetes teostab ja rakendab veterinaararst viivitamata otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis A sätestatud kliinilised läbivaatused ja proovivõtumeetodid; |
| --- | --- |

ii)

punktis a osutatud seakasvatusettevõtetes teostab ja rakendab veterinaararst viivitamata otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktis A sätestatud kliinilised läbivaatused ja proovivõtumeetodid;

| b) | vajaduse korral kohaldatakse ennetavaid haigustõrjemeetmeid kooskõlas direktiivi 2001/89/EÜ artikli 4 lõike 3 punktiga a; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kohaldatakse ennetavaid haigustõrjemeetmeid kooskõlas direktiivi 2001/89/EÜ artikli 4 lõike 3 punktiga a;

| c) | seakasvatajatele suunatakse asjakohane teabekampaania. |
| --- | --- |

c)

seakasvatajatele suunatakse asjakohane teabekampaania.

Artikkel 12

Leedu tagab, et I lisa A osas loetletud piirkondades:

| a) | jätkatakse ohustatud ja järelevalvetsoonides meetmete kohaldamist, kuni on möödunud vähemalt 40 päeva pärast nakatunud ettevõtete esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamist; |
| --- | --- |

a)

jätkatakse ohustatud ja järelevalvetsoonides meetmete kohaldamist, kuni on möödunud vähemalt 40 päeva pärast nakatunud ettevõtete esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamist;

| b) | on kõikide järelevalvetsooni põllumajandusettevõtete sigadele lisaks direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis b osutatud uuringutele ja enne, kui direktiivis 2001/89/EÜ sätestatud meetmed järelevalvetsoonis tühistatakse, tehtud kliiniline läbivaatus ja laboriuuringud vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktile F; kõnealuseid uuringuid ei või teha enne, kui on möödunud vähemalt 30 päeva nakatunud põllumajandusettevõtete esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest. |
| --- | --- |

b)

on kõikide järelevalvetsooni põllumajandusettevõtete sigadele lisaks direktiivi 2001/89/EÜ artikli 11 lõike 3 punktis b osutatud uuringutele ja enne, kui direktiivis 2001/89/EÜ sätestatud meetmed järelevalvetsoonis tühistatakse, tehtud kliiniline läbivaatus ja laboriuuringud vastavalt otsuse 2002/106/EÜ lisa IV peatüki punktile F; kõnealuseid uuringuid ei või teha enne, kui on möödunud vähemalt 30 päeva nakatunud põllumajandusettevõtete esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest.

Artikkel 13

1.   Muud liikmesriigid peale Leedu ei saada sigu I lisa A osas loetletud piirkondades asuvatesse tapamajadesse.

2.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | sõidukid, mida on kasutatud Leedus sigade veoks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kaks korda pärast iga vedu kõnealuses liikmesriigis ning nendega ei veeta sigu vähemalt kolm päeva pärast desinfitseerimist; |
| --- | --- |

a)

sõidukid, mida on kasutatud Leedus sigade veoks, puhastatakse ja desinfitseeritakse kaks korda pärast iga vedu kõnealuses liikmesriigis ning nendega ei veeta sigu vähemalt kolm päeva pärast desinfitseerimist;

| b) | sõidukid, mis on sisenenud selliste Leedu ettevõtete territooriumile, kus sigu peetakse, puhastatakse ja desinfitseeritakse kaks korda pärast kõnealusest ettevõttest lahkumist ning nendega ei veeta sigu vähemalt kolm päeva pärast desinfitseerimist; |
| --- | --- |

b)

sõidukid, mis on sisenenud selliste Leedu ettevõtete territooriumile, kus sigu peetakse, puhastatakse ja desinfitseeritakse kaks korda pärast kõnealusest ettevõttest lahkumist ning nendega ei veeta sigu vähemalt kolm päeva pärast desinfitseerimist;

| c) | vedaja esitab pädevale asutusele tõendid sellise puhastamise ja desinfitseerimise kohta. |
| --- | --- |

c)

vedaja esitab pädevale asutusele tõendid sellise puhastamise ja desinfitseerimise kohta.

Artikkel 14

Liikmesriigid muudavad kaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need vastavusse käesoleva otsusega, ning avalikustavad vastuvõetud meetmed kohe. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 15

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. oktoobrini 2011.

Artikkel 16

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. august 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

3

(4)  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

4

(5)  EÜT L 39, 9.2.2002, lk 71.

5

(6)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

6

(7)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62.

7

(8)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

8

(9)  ELT L 228, 31.8.2010, lk 15.

9

(10)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

10

(11)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

11

(12)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 44.

12

(13)  ELT L 116, 4.5.2007, lk 9.

13

(14)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 49.

14

(15)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

15

(16)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.

16

(17)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

17

(18)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

18

(19)  ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.

19

(20)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

20

---

I LISA

A osa:

Jonava, Kaišiadoryse, Kaunase ja Kėdainiai rajoon Kaunase maakonnas ning Ukmergė ja Širvintose rajoon Vilniuse maakonnas.

B osa:

Kogu Leedu territoorium, v.a A osas nimetatud piirkonnad.

---

II LISA

Image

---

Parandused

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/62

---

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuse 2009/894/EÜ (millega kehtestatakse puitmööblile ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 320, 5. detsember 2009
  )

Leheküljel 28, kriteerium 3

asendatakse

„e)   Puidupõhiste töötlemata materjalide formaldehüüdiheide

Puidupõhiseid materjale on lubatud mööblis kasutada üksnes juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele.

| i) | Puitlaastplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitlaastplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 312 kohaselt võimaldab kõnealust puitlastplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1.

  Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tarnija esitab tõendid selle kohta, et puidupõhised materjalid vastavad kõnealusele nõudele vastavalt Euroopa standardile EN 312-1. |
| --- | --- |

i)

Puitlaastplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitlaastplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 312 kohaselt võimaldab kõnealust puitlastplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1.

Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tarnija esitab tõendid selle kohta, et puidupõhised materjalid vastavad kõnealusele nõudele vastavalt Euroopa standardile EN 312-1.

| ii) | Puitkiudplaat: kasutatud puitkiudplaadi mõõdetud formaldehüüdisisaldus ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 622-1 kohaselt võimaldab kõnealust puitkiudplaati klassifitseerida kvaliteediklassi A. Kvaliteediklassi A puitkiudplaadid on siiski lubatud juhul, kui need ei ületa 50 % kõikidest asjaomases tootes kasutatud puit- ja puidupõhistest materjalidest.

  Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tarnija esitab tõendid selle kohta, et puidupõhised materjalid vastavad kõnealusele nõudele vastavalt Euroopa standardile EN 622-1.” |
| --- | --- |

ii)

Puitkiudplaat: kasutatud puitkiudplaadi mõõdetud formaldehüüdisisaldus ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 622-1 kohaselt võimaldab kõnealust puitkiudplaati klassifitseerida kvaliteediklassi A. Kvaliteediklassi A puitkiudplaadid on siiski lubatud juhul, kui need ei ületa 50 % kõikidest asjaomases tootes kasutatud puit- ja puidupõhistest materjalidest.

Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tarnija esitab tõendid selle kohta, et puidupõhised materjalid vastavad kõnealusele nõudele vastavalt Euroopa standardile EN 622-1.”

järgmisega:

„e)   Puidupõhiste töötlemata materjalide formaldehüüdiheide

Puidupõhiseid materjale on lubatud mööblis kasutada üksnes juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele.

| i) | Puitlaastplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitlaastplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 312 kohaselt võimaldab kõnealust puitlaastplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1. |
| --- | --- |

i)

Puitlaastplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitlaastplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis standardi EN 312 kohaselt võimaldab kõnealust puitlaastplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1.

| ii) | Puitkiudplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitkiudplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis Euroopa standardi EN 622-1 kohaselt võimaldab kõnealust puitkiudplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1. Kvaliteediklassi E1 puitkiudplaadid on siiski lubatud juhul, kui need ei ületa 50 % kogu puidust ja puidupõhisest materjalist, mida on asjaomases tootes kasutatud.

  Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tema tarnija esitab tõendid, et puidupõhistest materjalidest pärinev heide on väiksem kui 4 mg/100 g vastavalt Euroopa standardile EN 120 (perforatsioonimeetod) või väiksem kui 0,062 mg/m3 vastavalt standardile EN 717-1 (kambrimeetod). Lisaks esitatakse deklaratsioon, et tehases on kehtestatud tootmiskontrolli süsteem vastavalt Euroopa standardile EN 312 või EN 622-1.” |
| --- | --- |

ii)

Puitkiudplaat: töötlemata või pinnakattematerjaliga katmata puitkiudplaadi formaldehüüdiheide ei ületa 50 % piirväärtusest, mis Euroopa standardi EN 622-1 kohaselt võimaldab kõnealust puitkiudplaati klassifitseerida kvaliteediklassi E1. Kvaliteediklassi E1 puitkiudplaadid on siiski lubatud juhul, kui need ei ületa 50 % kogu puidust ja puidupõhisest materjalist, mida on asjaomases tootes kasutatud.

Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tema tarnija esitab tõendid, et puidupõhistest materjalidest pärinev heide on väiksem kui 4 mg/100 g vastavalt Euroopa standardile EN 120 (perforatsioonimeetod) või väiksem kui 0,062 mg/m3 vastavalt standardile EN 717-1 (kambrimeetod). Lisaks esitatakse deklaratsioon, et tehases on kehtestatud tootmiskontrolli süsteem vastavalt Euroopa standardile EN 312 või EN 622-1.”

Leheküljel 29, kriteerium 4

asendatakse

„c)   Formaldehüüd

Formaldehüüde eraldavate ning pinnatöötluseks kasutatavate ainete ja valmististe formaldehüüdiheide peab olema alla 0,05 ppm.

Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tarnija esitab deklaratsiooni selle kohta, et eespool nimetatud nõue on täidetud, ning teabe pinnatöötluseks kasutatud vahendi koostise kohta (nt materjali ohutuskaardid).”

järgmisega:

„c)   Formaldehüüd

Formaldehüüdi eraldavate ning pinnatöötluseks kasutatavate ainete ja valmististe formaldehüüdiheide peab olema alla 0,062 mg/m3.

Hindamine ja kontroll. Taotleja ja/või tema tarnija esitab deklaratsiooni selle kohta, et eespool nimetatud nõue on täidetud, ning kas teabe pinnatöötluseks kasutatud vahendi koostise kohta (nt materjali ohutuskaardid) või katsetulemused, millega tõendab, et formaldehüüdi heide ei ületa deklareeritud piirväärtust (vastavalt standardile EN 717-1).”

---

| 17.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 209/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 209/63

---

Nõukogu 8. juuni 2010. aasta otsuse 2010/320/EL (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 145, 11. juuni 2010
  )

Esilehel ja leheküljel 6 õigusakti pealkirjas

asendatakse

„Nõukogu otsus, 8. juuni 2010, mis on adresseeritud Kreekale ...”

järgmisega:

„Nõukogu otsus, 10. mai 2010, mis on adresseeritud Kreekale ...”.

Leheküljel 11 vastuvõtmise kohta ja aega käsitlevas kirjes

asendatakse

„Luxembourg, 8. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO”

järgmisega:

„Brüssel, 10. mai 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO”.

---