# Uradni list L 232/2011

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2011.232.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 232 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 549. september 2011 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2011.232.slv

Uradni list

Evropske unije

L 232

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 549. september 2011

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2011/530/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 31. marca 2011 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja | 1 |
| Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja | 2 |
| | | 2011/531/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. junija 2011 o stališču Evropske unije na skupnem odboru EU-ICAO glede sklepa o sprejetju Priloge o varnosti v letalstvu k Memorandumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja | 8 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 905/2011 z dne 1. septembra 2011 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 906/2011 z dne 2. septembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 907/2011 z dne 6. septembra 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana | 29 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2011 z dne 8. septembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2011/530/EU

*

Sklep Sveta z dne 31. marca 2011 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

1

Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

2

2011/531/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. junija 2011 o stališču Evropske unije na skupnem odboru EU-ICAO glede sklepa o sprejetju Priloge o varnosti v letalstvu k Memorandumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

8

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 905/2011 z dne 1. septembra 2011 o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

14

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 906/2011 z dne 2. septembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

19

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 907/2011 z dne 6. septembra 2011 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana

29

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 908/2011 z dne 8. septembra 2011 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

31

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/1

---

SKLEP SVETA

z dne 31. marca 2011

o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

(2011/530/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 100(2) in 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu z mandatom o pooblastilu za začetek pogajanj, ki ga je Svet sprejel 17. decembra 2009, s pogajanji dosegla Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o sodelovanju). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu z mandatom o pooblastilu za začetek pogajanj, ki ga je Svet sprejel 17. decembra 2009, s pogajanji dosegla Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o sodelovanju).

| (2) | Pogodbenici sta Memorandum o sodelovanju parafirali 27. septembra 2010 v času zasedanja 37. skupščine Mednarodne organizacije civilnega letalstva v Montrealu. |
| --- | --- |

(2)

Pogodbenici sta Memorandum o sodelovanju parafirali 27. septembra 2010 v času zasedanja 37. skupščine Mednarodne organizacije civilnega letalstva v Montrealu.

| (3) | Zato bi bilo treba Memorandum o sodelovanju podpisati in do zaključka postopkov za njegovo sklenitev začasno uporabljati – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba Memorandum o sodelovanju podpisati in do zaključka postopkov za njegovo sklenitev začasno uporabljati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja („Memorandum o sodelovanju“) se v imenu Unije odobri, ob upoštevanju njegove sklenitve.

Besedilo Memoranduma o sodelovanju je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e) pooblaščenih(-e) za podpis Memoranduma o sodelovanju v imenu Unije.

Člen 3

Memorandum o sodelovanju se začasno uporablja od dne podpisa do zaključka postopkov, potebnih za njegovo sklenitev (1).

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 31. marca 2011

Za Svet

Predsednik

VÖLNER P.

---

(1)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum podpisa Memoranduma o sodelovanju v Uradnem listu Evropske unije.

1

Uradnem listu Evropske unije

---

MEMORANDUM O SODELOVANJU

med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

EVROPSKA UNIJA (EU)

in

MEDNARODNA ORGANIZACIJA CIVILNEGA LETALSTVA (ICAO),

v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –

OB SKLICEVANJU na Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisano v Čikagu 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), zlasti točke (a) člena 55 in člena 65 Konvencije;

OB SKLICEVANJU na Pogodbo o delovanju Evropske unije, zlasti členov 218 in 220 Pogodbe;

OB UPOŠTEVANJU Resolucije skupščine ICAO A1-10, ki je pooblastila Svet za pripravo ustreznih sporazumov z javnimi mednarodnimi organizacijami, katerih dejavnosti vplivajo na mednarodno civilno letalstvo, zlasti v zvezi s tehničnim sodelovanjem, izmenjavo informacij in dokumentov, udeležbo na sestankih in drugimi zadevami, ki lahko spodbujajo učinkovito sodelovanje;

OB SKLICEVANJU na politiko in okvir ICAO za sodelovanje z ustreznimi regionalnimi organi civilnega letalstva in regionalnimi organizacijami, katerih cilj je med drugim sklepanje sporazumov o sodelovanju s takimi organi in organizacijami na podlagi priporočila simpozija ES/ICAO o regionalnih organizacijah, ki je potekal od 10. do 11. aprila 2008 v Montrealu;

OB UPOŠTEVANJU, da ustrezna zakonodaja EU obravnava večino standardov ICAO s področja varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja;

OB UPOŠTEVANJU Memoranduma o sodelovanju (MoS) med Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) na področju presoje nadzora nad varnostjo in sorodnih zadev, podpisanega v Montrealu, 21. marca 2006;

OB UPOŠTEVANJU Memoranduma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva na področju revizij/inšpekcijskih pregledov varnosti in sorodnih zadev, podpisanega v Montrealu, 17. septembra 2008;

KER so Evropska skupnost in Združeni narodi 29. aprila 2003 podpisali novi finančni in administrativni okvirni sporazum (FAFA), h kateremu je Mednarodna organizacija civilnega letalstva pristopila na podlagi sporazuma z Evropsko skupnostjo, podpisanega 7. decembra 2004;

KER ta memorandum o sodelovanju ne nadomešča ali prejudicira obstoječih oblik sodelovanja med pogodbenicama, dokler veljajo;

OB UPOŠTEVANJU Resolucije skupščine ICAO A36-2, ki med drugim priznava, da ustanovitev regionalnih in podregionalnih sistemov za nadzor varnosti ter regionalnih organizacij za nadzor varnosti zagotavlja veliko možnosti za pomoč državam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz Čikaške konvencije na podlagi ekonomije obsega in širšega usklajevanja, ter hkrati zahteva, da generalni sekretar še naprej spodbuja usklajevanje in sodelovanje med ICAO univerzalnimi programi za presojo nadzora nad varnostjo (USOAP) in programi revizij drugih organizacij v zvezi z varnostjo v letalstvu ter usmerja Svet k pospeševanju koncepta regionalnih in podregionalnih sistemov za nadzor varnosti ter regionalnih organizacij za nadzor varnosti;

KER je skupna vizija pogodbenic doseganje najvišje stopnje poenotenja evropskih operativnih predpisov, zahtev in postopkov zaradi uskladitve s standardi ICAO, ki jih vsebujejo priloge k Čikaški konvenciji, za varnost in varovanje v letalstvu, upravljanje letalskega prometa ter varstvo okolja;

KER ima vsaka pogodbenica pomembno vlogo pri doseganju tega cilja;

KER želita pogodbenici sodelovati in se medsebojno obveščati o regionalnem sodelovanju;

KER je EU sprejela skupna pravila na področju varnosti in varovanja v letalstvu ter Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in Evropska komisija izvajata inšpekcijske preglede v državah članicah EU, da bi spremljali uporabo teh pravil;

KER ima v EU Evropska komisija pooblastila za zagotavljanje izvajanja zakonodaje EU na področju varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja;

KER je glavni cilj programov revizij ICAO in programov inšpekcijskih pregledov EU okrepiti varnost in varovanje v letalstvu z ocenjevanjem izvajanja ustreznih standardov, ugotavljanjem morebitnih pomanjkljivosti in zagotavljanjem odprave pomanjkljivosti v EU, kadar je to potrebno;

KER je EU v Montrealu ustanovila urad za spodbujanje krepitve odnosov in sodelovanja med EU in ICAO ter omogočanje krepitve sodelovanja in prispevkov EU k dejavnostim ICAO na sedežu ICAO;

KER je brez poseganja v pravice ali obveznosti držav članic EU v skladu s Čikaško konvencijo ali odnose med državami članicami EU in ICAO, ki izhajajo iz njihovega članstva v ICAO, zaželeno vzpostaviti vzajemno sodelovanje med EU in ICAO na področjih varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja tako, da se zagotovi večja usklajenost standardov in boljše usklajevanje ustreznih dejavnosti ter doseže boljša uporaba omejenih virov in preprečevanje podvajanja dela, obenem pa se ohrani integriteta pogodbenic;

KER pogodbenici priznavata potrebo po varovanju tajnih podatkov, prejetih od druge pogodbenice, do obsega, ki ga zahtevajo ustrezni predpisi –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

1.   Splošne določbe

Pogodbenici se s podpisom tega memoranduma o sodelovanju (MoS) v korist mednarodnega civilnega letalstva dogovorita o krepitvi odnosov in vzpostavitvi tesnejšega sodelovanja na področjih varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja ter o omogočanju sodelovanja v dejavnostih in udeležbe na sestankih kot opazovalki v skladu s sprejetimi poslovniki.

MoS ne posega v pravice ali obveznosti držav članic EU v skladu s Čikaško konvencijo ali odnose med ICAO in državami članicami EU, ki izhajajo iz članstva držav članic v ICAO.

MoS se ne uporablja za sprejemanje odločitev ICAO ali EU o kateri koli zadevi, vključno s standardizacijo ali določanjem pravil, temveč vzpostavlja regulativno sodelovanje v fazah priprave navedenih dejavnosti.

Urad Evropske unije v Montrealu, ki predstavlja EU na sedežu ICAO, omogoča odnose med EU in ICAO ter deluje kot glavna točka EU za stike z ICAO v vseh zadevah, ki se nanašajo na izvajanje tega MoS.

2.   Cilji

| 2.1 | Ta MoS:






  (a) | vzpostavlja okvir za krepitev odnosov med pogodbenicama; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ta MoS:

(a)

vzpostavlja okvir za krepitev odnosov med pogodbenicama;

| (b) | krepi sodelovanje med pogodbenicama; |
| --- | --- |

(b)

krepi sodelovanje med pogodbenicama;

| (c) | opredeljuje področja vzajemnega sodelovanja med pogodbenicama; ter |
| --- | --- |

(c)

opredeljuje področja vzajemnega sodelovanja med pogodbenicama; ter

| (d) | določa pogoje in mehanizme za izvajanje sodelovanja med pogodbenicama. |
| --- | --- |

(d)

določa pogoje in mehanizme za izvajanje sodelovanja med pogodbenicama.

3.   Področje uporabe

| 3.1 | Ta MoS vzpostavlja sodelovanje med pogodbenicama na naslednjih področjih:






  (a) | varnost v letalstvu; |
| --- | --- | --- |

3.1

Ta MoS vzpostavlja sodelovanje med pogodbenicama na naslednjih področjih:

(a)

varnost v letalstvu;

| (b) | varovanje v letalstvu; |
| --- | --- |

(b)

varovanje v letalstvu;

| (c) | upravljanje zračnega prometa; ter |
| --- | --- |

(c)

upravljanje zračnega prometa; ter

| (d) | varstvo okolja. |
| --- | --- |

(d)

varstvo okolja.

| 3.2 | Vsako področje iz odstavka 3.1 tega člena se uredi s posebnimi prilogami k MoS. |
| --- | --- |

3.2

Vsako področje iz odstavka 3.1 tega člena se uredi s posebnimi prilogami k MoS.

| 3.3 | Pogodbenici lahko uvedeta delovne načrte, ki določajo vzajemno dogovorjene mehanizme in postopke, potrebne za učinkovito izvajanje dejavnosti sodelovanja, navedene v prilogah k MoS. |
| --- | --- |

3.3

Pogodbenici lahko uvedeta delovne načrte, ki določajo vzajemno dogovorjene mehanizme in postopke, potrebne za učinkovito izvajanje dejavnosti sodelovanja, navedene v prilogah k MoS.

| 3.4 | Priloge, sprejete na podlagi tega MoS, so njegov sestavni del. |
| --- | --- |

3.4

Priloge, sprejete na podlagi tega MoS, so njegov sestavni del.

4.   Oblike sodelovanja

| 4.1 | Pogodbenici:






  (a) | vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje ter izmenjavo informacij; |
| --- | --- | --- |

4.1

Pogodbenici:

(a)

vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje ter izmenjavo informacij;

| (b) | omogočita usklajevanje zahtev za delovanje in interoperabilnost novih tehnologij in sistemov; |
| --- | --- |

(b)

omogočita usklajevanje zahtev za delovanje in interoperabilnost novih tehnologij in sistemov;

| (c) | usklajujeta ustrezne programe revizij in inšpekcijskih pregledov ter rezultate in dejavnosti tehnične pomoči, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela; |
| --- | --- |

(c)

usklajujeta ustrezne programe revizij in inšpekcijskih pregledov ter rezultate in dejavnosti tehnične pomoči, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela;

| (d) | si izmenjujeta informacije o izpolnjevanju standardov ICAO; |
| --- | --- |

(d)

si izmenjujeta informacije o izpolnjevanju standardov ICAO;

| (e) | vzpostavita ukrepe za zagotavljanje strokovne pomoči in virov EU Mednarodni organizaciji civilnega letalstva, tudi v obliki napotitve strokovnjakov, ki je v izključni pristojnosti generalnega sekretarja, tehnične pomoči in specialističnega usposabljanja, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavita ukrepe za zagotavljanje strokovne pomoči in virov EU Mednarodni organizaciji civilnega letalstva, tudi v obliki napotitve strokovnjakov, ki je v izključni pristojnosti generalnega sekretarja, tehnične pomoči in specialističnega usposabljanja, kadar je to mogoče;

| (f) | si medsebojno omogočita udeležbo v svojih dejavnostih s področja programov revizij in inšpekcijskih pregledov ter po potrebi v programih usposabljanja, pri čemer lahko opazovalci EU sodelujejo v revizijskih misijah ICAO v državah EU samo z dovoljenjem teh držav; strokovnjaki EU, ki sodelujejo v revizijah ICAO kot napoteni revizorji ICAO, varujejo vse informacije v zvezi z revizijsko misijo ICAO kot strogo zaupne v skladu z veljavnimi pravili ICAO; ter |
| --- | --- |

(f)

si medsebojno omogočita udeležbo v svojih dejavnostih s področja programov revizij in inšpekcijskih pregledov ter po potrebi v programih usposabljanja, pri čemer lahko opazovalci EU sodelujejo v revizijskih misijah ICAO v državah EU samo z dovoljenjem teh držav; strokovnjaki EU, ki sodelujejo v revizijah ICAO kot napoteni revizorji ICAO, varujejo vse informacije v zvezi z revizijsko misijo ICAO kot strogo zaupne v skladu z veljavnimi pravili ICAO; ter

| (g) | si brez poseganja v obveznosti katere koli pogodbenice glede nerazkrivanja in z uporabo ustreznih pravil o zaupnosti iz člena 6 izmenjujeta elektronske informacije, podatke in uradne publikacije, zagotavljata vzajemni dostop do zbirk podatkov ter krepita povezave med njimi, da si vzajemno dopolnjujeta obstoječe zbirke podatkov. |
| --- | --- |

(g)

si brez poseganja v obveznosti katere koli pogodbenice glede nerazkrivanja in z uporabo ustreznih pravil o zaupnosti iz člena 6 izmenjujeta elektronske informacije, podatke in uradne publikacije, zagotavljata vzajemni dostop do zbirk podatkov ter krepita povezave med njimi, da si vzajemno dopolnjujeta obstoječe zbirke podatkov.

5.   Dejavnosti sodelovanja

| 5.1 | Kakor je navedeno v prilogah k temu MoS, se pogodbenici dogovorita o skupnem izvajanju naslednjih dejavnosti sodelovanja. Pogodbenici:






  5.1.1 | vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, vključno:






  (a) | z vzpostavitvijo in izvajanjem skupnih mehanizmov za redni dialog, posvetovanje in izmenjavo informacij; |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Kakor je navedeno v prilogah k temu MoS, se pogodbenici dogovorita o skupnem izvajanju naslednjih dejavnosti sodelovanja. Pogodbenici:

5.1.1

vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, vključno:

(a)

z vzpostavitvijo in izvajanjem skupnih mehanizmov za redni dialog, posvetovanje in izmenjavo informacij;

| (b) | s stalnim in pravočasnim medsebojnim obveščanjem o odločitvah, dejavnostih, pobudah, sestankih in dogodkih s področij varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja, ki se nanašajo na ta MoS, in da obe prejmeta zadevno dokumentacijo. Kadar je to ustrezno, lahko potekajo informativni sestanki; |
| --- | --- |

(b)

s stalnim in pravočasnim medsebojnim obveščanjem o odločitvah, dejavnostih, pobudah, sestankih in dogodkih s področij varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja, ki se nanašajo na ta MoS, in da obe prejmeta zadevno dokumentacijo. Kadar je to ustrezno, lahko potekajo informativni sestanki;

| (c) | brezplačnim dostopom do vseh uradnih dokumentov in publikacij; |
| --- | --- |

(c)

brezplačnim dostopom do vseh uradnih dokumentov in publikacij;

| (d) | dajanjem na vpogled drugi pogodbenici zbirk podatkov in informacij na spletnih straneh; ter |
| --- | --- |

(d)

dajanjem na vpogled drugi pogodbenici zbirk podatkov in informacij na spletnih straneh; ter

| (e) | s tem, da poskrbita, da EU prejema vse dopise ICAO, naslovljene na države članice z vsebino, ki se nanaša na ta MoS skupaj z njegovimi prilogami, in da ima do teh dopisov elektronski dostop. |
| --- | --- |

(e)

s tem, da poskrbita, da EU prejema vse dopise ICAO, naslovljene na države članice z vsebino, ki se nanaša na ta MoS skupaj z njegovimi prilogami, in da ima do teh dopisov elektronski dostop.

| 5.1.2 | Določita okvire sodelovanja za boljše usklajevanje programov revizij in inšpekcijskih pregledov, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela. |
| --- | --- |

5.1.2

Določita okvire sodelovanja za boljše usklajevanje programov revizij in inšpekcijskih pregledov, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela.

| 5.1.3 | Vzpostavita skupne mehanizme za tesno sodelovanje pri načrtovanju programov in tehnične pomoči. |
| --- | --- |

5.1.3

Vzpostavita skupne mehanizme za tesno sodelovanje pri načrtovanju programov in tehnične pomoči.

| 5.1.4 | Sodelujeta pri spodbujanju globalne interoperabilnosti novih tehnologij in sistemov ter vzpostavita skupne mehanizme za krepitev sodelovanja pri uporabi novih tehnologij. |
| --- | --- |

5.1.4

Sodelujeta pri spodbujanju globalne interoperabilnosti novih tehnologij in sistemov ter vzpostavita skupne mehanizme za krepitev sodelovanja pri uporabi novih tehnologij.

| 5.1.5 | Zagotavljata pravočasno vzajemno posvetovanje za izboljšanje usklajevanja in združljivosti med predpisi, politikami, pristopi ter predlogi za nove standarde in priporočene prakse (SARP) ICAO. |
| --- | --- |

5.1.5

Zagotavljata pravočasno vzajemno posvetovanje za izboljšanje usklajevanja in združljivosti med predpisi, politikami, pristopi ter predlogi za nove standarde in priporočene prakse (SARP) ICAO.

| 5.1.6 | Uvedeta delovne načrte za omogočanje izmenjave strokovnega znanja in virov:






  (a) | ICAO zagotavlja EU strokovno znanje in svetovanje o najboljših praksah za izvajanje predlogov za nove standarde in priporočene prakse; |
| --- | --- | --- |

5.1.6

Uvedeta delovne načrte za omogočanje izmenjave strokovnega znanja in virov:

(a)

ICAO zagotavlja EU strokovno znanje in svetovanje o najboljših praksah za izvajanje predlogov za nove standarde in priporočene prakse;

| (b) | EU zagotavlja ICAO strokovno znanje, tudi v obliki začasnih prerazporeditev strokovnjakov v sekretariat ICAO; |
| --- | --- |

(b)

EU zagotavlja ICAO strokovno znanje, tudi v obliki začasnih prerazporeditev strokovnjakov v sekretariat ICAO;

| (c) | EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančni prispevek za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega MoS, skupaj z administrativnimi stroški, stroški zagotavljanja dokumentacije in publikacij ter povezanih storitev, uporabe prostorskih zmogljivosti na sedežu ICAO ter stroški informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančni prispevek za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega MoS, skupaj z administrativnimi stroški, stroški zagotavljanja dokumentacije in publikacij ter povezanih storitev, uporabe prostorskih zmogljivosti na sedežu ICAO ter stroški informacijske tehnologije;

| (d) | EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančne prispevke za podpiranje programov tehničnega sodelovanja ICAO in za druge dejavnosti ICAO, o katerih se je treba dogovoriti v skupnem odboru, v skladu s finančnim in administrativnim okvirnim sporazumom (FAFA); ter |
| --- | --- |

(d)

EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančne prispevke za podpiranje programov tehničnega sodelovanja ICAO in za druge dejavnosti ICAO, o katerih se je treba dogovoriti v skupnem odboru, v skladu s finančnim in administrativnim okvirnim sporazumom (FAFA); ter

| (e) | v delovnih načrtih, ki jih v ta namen odobri skupni odbor, se določijo morebitni novi okvir in pogoji za začasne prerazporeditve strokovnjakov in finančne prispevke Mednarodni organizaciji civilnega letalstva v okviru tega MoS. Ti delovni načrti vključujejo možnost, da EU od ICAO zahteva finančne podatke v okviru teh prispevkov. |
| --- | --- |

(e)

v delovnih načrtih, ki jih v ta namen odobri skupni odbor, se določijo morebitni novi okvir in pogoji za začasne prerazporeditve strokovnjakov in finančne prispevke Mednarodni organizaciji civilnega letalstva v okviru tega MoS. Ti delovni načrti vključujejo možnost, da EU od ICAO zahteva finančne podatke v okviru teh prispevkov.

| 5.1.7 | Se medsebojno obveščata o vseh ustreznih programih usposabljanja in omogočata udeležbo drugi stranki, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

5.1.7

Se medsebojno obveščata o vseh ustreznih programih usposabljanja in omogočata udeležbo drugi stranki, če je to ustrezno.

| 5.1.8 | Skupaj organizirata in usklajujeta ustrezne dogodke, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

5.1.8

Skupaj organizirata in usklajujeta ustrezne dogodke, kadar je to primerno.

6.   Zaupnost

| 6.1 | Vsaka pogodbenica sprejme vse razumne previdnostne ukrepe za zaščito informacij, prejetih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami, pred nepooblaščenim razkritjem. Pogodbenica lahko na podlagi zagotovitve informacij drugi pogodbenici določi dele informacij, ki jih je po njenem mnenju treba izvzeti iz razkritja. |
| --- | --- |

6.1

Vsaka pogodbenica sprejme vse razumne previdnostne ukrepe za zaščito informacij, prejetih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami, pred nepooblaščenim razkritjem. Pogodbenica lahko na podlagi zagotovitve informacij drugi pogodbenici določi dele informacij, ki jih je po njenem mnenju treba izvzeti iz razkritja.

| 6.2 | Pogodbenici se dogovorita o varovanju tajnih informacij, prejetih od druge pogodbenice pri uporabi tega MoS in njegovih prilog, do obsega, ki ga zahtevajo ustrezna pravila, predpisi in zakonodaja. |
| --- | --- |

6.2

Pogodbenici se dogovorita o varovanju tajnih informacij, prejetih od druge pogodbenice pri uporabi tega MoS in njegovih prilog, do obsega, ki ga zahtevajo ustrezna pravila, predpisi in zakonodaja.

| 6.3 | Pogodbenici v skladu z ustreznimi pravili, predpisi in zakonodajo ne bosta razkrivali zlasti informacij z lastninsko pravico, ki si jih izmenjata v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Take informacije se v skladu z ustreznimi pravili primerno označijo kot informacije z lastninsko pravico. |
| --- | --- |

6.3

Pogodbenici v skladu z ustreznimi pravili, predpisi in zakonodajo ne bosta razkrivali zlasti informacij z lastninsko pravico, ki si jih izmenjata v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Take informacije se v skladu z ustreznimi pravili primerno označijo kot informacije z lastninsko pravico.

| 6.4 | Pogodbenici se po potrebi dogovorita o delovnih načrtih glede dodatnih postopkov za zaščito tajnih informacij, zagotovljenih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Takšni postopki vključujejo možnost, da vsaka pogodbenica preveri, katere varnostne ukrepe izvaja druga pogodbenica. |
| --- | --- |

6.4

Pogodbenici se po potrebi dogovorita o delovnih načrtih glede dodatnih postopkov za zaščito tajnih informacij, zagotovljenih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Takšni postopki vključujejo možnost, da vsaka pogodbenica preveri, katere varnostne ukrepe izvaja druga pogodbenica.

7.   Skupni odbor pogodbenic

| 7.1 | Ustanovi se skupni odbor, v katerem so predstavniki obeh pogodbenic. Skupnemu odboru predseduje po en predstavnik vsake pogodbenice. Skupni odbor je odgovoren za učinkovito izvajanje prilog k temu MoS in sprejemanje teh prilog. |
| --- | --- |

7.1

Ustanovi se skupni odbor, v katerem so predstavniki obeh pogodbenic. Skupnemu odboru predseduje po en predstavnik vsake pogodbenice. Skupni odbor je odgovoren za učinkovito izvajanje prilog k temu MoS in sprejemanje teh prilog.

| 7.2 | Sestanek skupnega odbora za pregled izvajanja prilog k temu MoS se skliče vsaj enkrat letno in organizira na stroškovno učinkovit način. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva sestanek skupnega odbora. |
| --- | --- |

7.2

Sestanek skupnega odbora za pregled izvajanja prilog k temu MoS se skliče vsaj enkrat letno in organizira na stroškovno učinkovit način. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva sestanek skupnega odbora.

| 7.3 | Skupni odbor lahko obravnava katero koli zadevo, povezano z delovanjem in izvajanjem prilog k temu MoS. Skupni odbor je zlasti odgovoren za:






  (a) | reševanje katerega koli vprašanja v zvezi z uporabo in izvajanjem prilog k temu MoS; |
| --- | --- | --- |

7.3

Skupni odbor lahko obravnava katero koli zadevo, povezano z delovanjem in izvajanjem prilog k temu MoS. Skupni odbor je zlasti odgovoren za:

(a)

reševanje katerega koli vprašanja v zvezi z uporabo in izvajanjem prilog k temu MoS;

| (b) | preučevanje načinov za krepitev izvajanja prilog k temu MoS in dajanje ustreznih priporočil pogodbenicama za njegove spremembe, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

preučevanje načinov za krepitev izvajanja prilog k temu MoS in dajanje ustreznih priporočil pogodbenicama za njegove spremembe, če je to ustrezno;

| (c) | sprejemanje prilog k temu MoS in delovnih načrtov v okviru področja uporabe prilog ali njihovih sprememb; |
| --- | --- |

(c)

sprejemanje prilog k temu MoS in delovnih načrtov v okviru področja uporabe prilog ali njihovih sprememb;

| (d) | preučevanje finančnih vprašanj in vprašanj v zvezi z viri, ki so povezana z izvajanjem tega MoS in njegovih prilog, ter |
| --- | --- |

(d)

preučevanje finančnih vprašanj in vprašanj v zvezi z viri, ki so povezana z izvajanjem tega MoS in njegovih prilog, ter

| (e) | reševanje morebitnih razlik ali sporov v zvezi z razlago ali uporabo tega MoS in njegovih prilog. |
| --- | --- |

(e)

reševanje morebitnih razlik ali sporov v zvezi z razlago ali uporabo tega MoS in njegovih prilog.

| 7.4 | Skupni odbor deluje na podlagi soglasja med predsednikoma vsake pogodbenice. |
| --- | --- |

7.4

Skupni odbor deluje na podlagi soglasja med predsednikoma vsake pogodbenice.

8.   Reševanje sporov

| 8.1 | Vsaka pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi v zvezi s tem MoS. Druga pogodbenica na tako zahtevo nemudoma odgovori in začne posvetovanja v času, o katerem se pogodbenici dogovorita v 45 dneh. |
| --- | --- |

8.1

Vsaka pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi v zvezi s tem MoS. Druga pogodbenica na tako zahtevo nemudoma odgovori in začne posvetovanja v času, o katerem se pogodbenici dogovorita v 45 dneh.

| 8.2 | Pogodbenici storita vse potrebno za reševanje morebitnih medsebojnih razlik, ki izvirajo iz njunega sodelovanja v skladu s tem MoS, s posvetovanjem, na najnižji možni tehnični ravni. |
| --- | --- |

8.2

Pogodbenici storita vse potrebno za reševanje morebitnih medsebojnih razlik, ki izvirajo iz njunega sodelovanja v skladu s tem MoS, s posvetovanjem, na najnižji možni tehnični ravni.

| 8.3 | Če katera koli razlika ni rešena v skladu z odstavkom 8.2 tega člena, lahko vsaka pogodbenica predloži spor skupnemu odboru, ki se v skladu s členom 7 tega MoS o zadevi posvetuje, da bi jo rešil s pogajanjem. |
| --- | --- |

8.3

Če katera koli razlika ni rešena v skladu z odstavkom 8.2 tega člena, lahko vsaka pogodbenica predloži spor skupnemu odboru, ki se v skladu s členom 7 tega MoS o zadevi posvetuje, da bi jo rešil s pogajanjem.

| 8.4 | Ne glede na odstavke od 8.1 do 8.3 tega člena je treba za obravnavo vsakega spora, ki izhaja iz vprašanja finančnega upravljanja, uporabiti določbe o reševanju sporov iz finančnega in administrativnega okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

8.4

Ne glede na odstavke od 8.1 do 8.3 tega člena je treba za obravnavo vsakega spora, ki izhaja iz vprašanja finančnega upravljanja, uporabiti določbe o reševanju sporov iz finančnega in administrativnega okvirnega sporazuma.

| 8.5 | Nobena določba tega MoS ne pomeni odpovedi katere koli posebne pravice ali imunitete pogodbenic. |
| --- | --- |

8.5

Nobena določba tega MoS ne pomeni odpovedi katere koli posebne pravice ali imunitete pogodbenic.

9.   Začetek veljavnosti, spremembe in prenehanje

| 9.1 | MoS se začasno uporablja od dneva podpisa do njegovega začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

9.1

MoS se začasno uporablja od dneva podpisa do njegovega začetka veljavnosti.

| 9.2 | MoS začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov in velja do odpovedi. |
| --- | --- |

9.2

MoS začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov in velja do odpovedi.

| 9.3 | Vsaka pogodbenica lahko MoS kadar koli odpove. Odpoved začne veljati šest mesecev po pisnem uradnem obvestilu pogodbenici, razen če je navedeno obvestilo o odpovedi bilo s skupnim soglasjem pogodbenic umaknjeno pred potekom navedenega obdobja. |
| --- | --- |

9.3

Vsaka pogodbenica lahko MoS kadar koli odpove. Odpoved začne veljati šest mesecev po pisnem uradnem obvestilu pogodbenici, razen če je navedeno obvestilo o odpovedi bilo s skupnim soglasjem pogodbenic umaknjeno pred potekom navedenega obdobja.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Per la Unió Europea

Image

Image

За Международната организация за гражданско въздухоплаване

Por la Organización Internacional de Aviación Civil

Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví

For Organisationen for International Civil Luftfart

Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel

Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας

For The International Civil Aviation Organisation

Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale

Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile

Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā

Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu

A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről

Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali

Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie

W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego

Pela Organização da Aviação Civil Internacional

Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale

Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva

Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva

Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta

För internationella civila luftfartsorganisationen

Image

---

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/8

---

SKLEP SVETA

z dne 16. junija 2011

o stališču Evropske unije na skupnem odboru EU-ICAO glede sklepa o sprejetju Priloge o varnosti v letalstvu k Memorandumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

(2011/531/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 100(2) in 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2011/530/EU z dne 31. marca 2011 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (1) (v nadaljevanju besedila: Memorandum o sodelovanju),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

Primerno je določiti stališče, ki bo v imenu Unije sprejeto na skupnem odboru EU-ICAO, ustanovljenem z Memorandumom o sodelovanju, glede sprejetja priloge o varnosti v letalstvu, da bi se vključila v navedeni memorandum –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije na skupnem odboru EU-ICAO iz člena 7(3)(c) Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja, glede sprejetja priloge o varnosti v letalstvu k navedenem memorandumu, temelji na osnutku sklepa skupnega odbora EU-ICAO, kot je priložen k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V Luxembourgu, 16. junija 2011

Za Svet

Predsednik

VÖLNER P.

---

(1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

1

---

OSNUTEK

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EU-ICAO

z dne ...

o sprejetju Priloge o varnosti v letalstvu k Memorandumu o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

SKUPNI ODBOR EU-ICAO JE –

ob upoštevanju Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (MOS ICAO), zlasti člena 7(3)(c) Memoranduma,

ob upoštevanju naslednjega:

Ker je primerno, da se Priloga o varnosti v letalstvu vključi v MOS ICAO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k temu sklepu se sprejme in je sestavni del MOS ICAO.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

V ...

Za skupni odbor EU-ICAO

predsedujoči

PRILOGA

„PRILOGA I - VARNOST V LETALSTVU

1.   Cilji

| 1.1 | Pogodbenici se dogovorita o sodelovanju na področju varnosti v letalstvu v okviru Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (MOS ICAO), parafiranega 27. septembra 2010 v Montrealu. |
| --- | --- |

1.1

Pogodbenici se dogovorita o sodelovanju na področju varnosti v letalstvu v okviru Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (MOS ICAO), parafiranega 27. septembra 2010 v Montrealu.

| 1.2 | Pogodbenici se v skladu s svojo zavezanostjo doseganju najvišje ravni varnosti v letalstvu po vsem svetu ter globalni usklajenosti varnostnih standardov in priporočenih praks (SARP) dogovorita za tesno sodelovanje v smislu preglednosti in dialoga, da bi uskladili svoje varnostne dejavnosti. |
| --- | --- |

1.2

Pogodbenici se v skladu s svojo zavezanostjo doseganju najvišje ravni varnosti v letalstvu po vsem svetu ter globalni usklajenosti varnostnih standardov in priporočenih praks (SARP) dogovorita za tesno sodelovanje v smislu preglednosti in dialoga, da bi uskladili svoje varnostne dejavnosti.

2.   Področje uporabe

| 2.1 | Pri doseganju ciljev iz odstavka 1.2 se pogodbenici dogovorita o sodelovanju na naslednjih področjih:






  — | izvajanje rednega dialoga o varnostnih zadevah v skupnem interesu, |
| --- | --- | --- |

2.1

Pri doseganju ciljev iz odstavka 1.2 se pogodbenici dogovorita o sodelovanju na naslednjih področjih:

—

izvajanje rednega dialoga o varnostnih zadevah v skupnem interesu,

| — | doseganje preglednosti na podlagi redne izmenjave informacij in podatkov v zvezi z varnostjo ter zagotavljanja vzajemnega dostopa do zbirk podatkov, |
| --- | --- |

—

doseganje preglednosti na podlagi redne izmenjave informacij in podatkov v zvezi z varnostjo ter zagotavljanja vzajemnega dostopa do zbirk podatkov,

| — | sodelovanje v varnostnih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

sodelovanje v varnostnih dejavnostih,

| — | vzajemno priznavanje rezultatov programa ICAO za splošno presojo nadzora varnosti (USOAP) in inšpekcijskih pregledov standardizacije, ki jih opravlja EU, |
| --- | --- |

—

vzajemno priznavanje rezultatov programa ICAO za splošno presojo nadzora varnosti (USOAP) in inšpekcijskih pregledov standardizacije, ki jih opravlja EU,

| — | spremljanje in analiziranje izpolnjevanja standardov ICAO in upoštevanja priporočenih praks v državah, |
| --- | --- |

—

spremljanje in analiziranje izpolnjevanja standardov ICAO in upoštevanja priporočenih praks v državah,

| — | sodelovanje pri regulativnih zadevah in določanju standardov, |
| --- | --- |

—

sodelovanje pri regulativnih zadevah in določanju standardov,

| — | razvoj in zagotavljanje projektov in programov tehnične pomoči, |
| --- | --- |

—

razvoj in zagotavljanje projektov in programov tehnične pomoči,

| — | spodbujanje regionalnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje regionalnega sodelovanja,

| — | izmenjava strokovnjakov ter |
| --- | --- |

—

izmenjava strokovnjakov ter

| — | zagotavljanje usposabljanja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje usposabljanja.

| 2.2 | Sodelovanje iz odstavka 2.1 se vzpostavi na področjih, na katerih se uveljavljajo pristojnosti Unije. |
| --- | --- |

2.2

Sodelovanje iz odstavka 2.1 se vzpostavi na področjih, na katerih se uveljavljajo pristojnosti Unije.

3.   Izvajanje

| 3.1 | Pogodbenici lahko uvedeta delovno ureditev, ki določa vzajemno dogovorjene mehanizme in postopke za učinkovito izvajanje sodelovanja na področjih iz odstavka 2.1. To delovno ureditev sprejme skupni odbor EU-ICAO. |
| --- | --- |

3.1

Pogodbenici lahko uvedeta delovno ureditev, ki določa vzajemno dogovorjene mehanizme in postopke za učinkovito izvajanje sodelovanja na področjih iz odstavka 2.1. To delovno ureditev sprejme skupni odbor EU-ICAO.

4.   Dialog

| 4.1 | Pogodbenici redno sklicujeta sestanke in telekonference za razpravo o varnostnih zadevah v skupnem interesu in po potrebi uskladitev dejavnosti. |
| --- | --- |

4.1

Pogodbenici redno sklicujeta sestanke in telekonference za razpravo o varnostnih zadevah v skupnem interesu in po potrebi uskladitev dejavnosti.

5.   Preglednost, izmenjava informacij, dostop do zbirk podatkov

| 5.1 | Pogodbenici pri svojih odnosih s tretjimi stranmi v skladu z veljavnimi pravili spodbujata preglednost na področju varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

5.1

Pogodbenici pri svojih odnosih s tretjimi stranmi v skladu z veljavnimi pravili spodbujata preglednost na področju varnosti v letalstvu.

| 5.2 | Pogodbenici zagotavljata preglednost v sodelovanju in sodelujeta v varnostnih dejavnostih na podlagi izmenjave ustreznih in primernih varnostnih podatkov, varnostnih informacij in dokumentacije ter z zagotavljanjem dostopa do ustreznih zbirk podatkov in omogočanjem vzajemnega sodelovanja na sestankih. V ta namen pogodbenici vzpostavita delovno ureditev, ki določa postopke za izmenjavo informacij in zagotavljanje dostopa do zbirk podatkov ter zagotavlja zaupnost informacij, prejetih od druge pogodbenice, v skladu s členom 6 MOS ICAO. |
| --- | --- |

5.2

Pogodbenici zagotavljata preglednost v sodelovanju in sodelujeta v varnostnih dejavnostih na podlagi izmenjave ustreznih in primernih varnostnih podatkov, varnostnih informacij in dokumentacije ter z zagotavljanjem dostopa do ustreznih zbirk podatkov in omogočanjem vzajemnega sodelovanja na sestankih. V ta namen pogodbenici vzpostavita delovno ureditev, ki določa postopke za izmenjavo informacij in zagotavljanje dostopa do zbirk podatkov ter zagotavlja zaupnost informacij, prejetih od druge pogodbenice, v skladu s členom 6 MOS ICAO.

6.   Sodelovanje v varnostnih dejavnostih

| 6.1 | Za izvajanje te priloge vsaka pogodbenica, če je to ustrezno, povabi drugo pogodbenico k sodelovanju v dejavnostih in na sestankih v zvezi z varnostjo, da bi zagotovila tesno sodelovanje in usklajevanje. Načini takega sodelovanja se določijo v delovni ureditvi, o kateri se dogovorita pogodbenici. |
| --- | --- |

6.1

Za izvajanje te priloge vsaka pogodbenica, če je to ustrezno, povabi drugo pogodbenico k sodelovanju v dejavnostih in na sestankih v zvezi z varnostjo, da bi zagotovila tesno sodelovanje in usklajevanje. Načini takega sodelovanja se določijo v delovni ureditvi, o kateri se dogovorita pogodbenici.

7.   Usklajevanje med USOAP ICAO in inšpekcijskimi pregledi standardizacije EU

| 7.1 | Pogodbenici se dogovorita o krepitvi sodelovanja na področjih programa za splošno presojo nadzora varnosti (USOAP) in inšpekcijskih pregledov standardizacije, da zagotovita učinkovito uporabo omejenih sredstev in preprečita podvajanje dela, obenem pa ohranita univerzalnost in celovitost programa USOAP Mednarodne organizacije civilnega letalstva. |
| --- | --- |

7.1

Pogodbenici se dogovorita o krepitvi sodelovanja na področjih programa za splošno presojo nadzora varnosti (USOAP) in inšpekcijskih pregledov standardizacije, da zagotovita učinkovito uporabo omejenih sredstev in preprečita podvajanje dela, obenem pa ohranita univerzalnost in celovitost programa USOAP Mednarodne organizacije civilnega letalstva.

| 7.2 | Za preverjanje izpolnjevanja standardov ICAO v zvezi z varnostjo in upoštevanja priporočenih praks ICAO v državah članicah EU ter za doseganje ciljev iz odstavka 7.1 pogodbenici po potrebi vzpostavita okvir za izvajanje:






  (a) | presoj nadzora varnosti ICAO v Evropski agenciji za varnost v letalstvu (EASA) na področju varnostnih standardov in priporočenih praks (SARP), obravnavanih v zakonodaji EU, ter v zvezi z nekaterimi funkcijami in nalogami, ki jih EASA izvaja v imenu držav članic EU, ter |
| --- | --- | --- |

7.2

Za preverjanje izpolnjevanja standardov ICAO v zvezi z varnostjo in upoštevanja priporočenih praks ICAO v državah članicah EU ter za doseganje ciljev iz odstavka 7.1 pogodbenici po potrebi vzpostavita okvir za izvajanje:

(a)

presoj nadzora varnosti ICAO v Evropski agenciji za varnost v letalstvu (EASA) na področju varnostnih standardov in priporočenih praks (SARP), obravnavanih v zakonodaji EU, ter v zvezi z nekaterimi funkcijami in nalogami, ki jih EASA izvaja v imenu držav članic EU, ter

| (b) | nadzora ICAO nad inšpekcijskimi pregledi standardizacije EU, ki jih opravlja EASA pri pristojnih nacionalnih organih držav članic EU, v zvezi z varnostnimi standardi in priporočenimi praksami (SARP), obravnavanimi v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

(b)

nadzora ICAO nad inšpekcijskimi pregledi standardizacije EU, ki jih opravlja EASA pri pristojnih nacionalnih organih držav članic EU, v zvezi z varnostnimi standardi in priporočenimi praksami (SARP), obravnavanimi v zakonodaji EU.

| 7.3 | Pogodbenici vzpostavita delovno ureditev, ki določa mehanizme in postopke, potrebne za učinkovito izvajanje okvira iz odstavka 7.2. Ta delovna ureditev med drugim obravnava naslednje vidike:






  (a) | področje uporabe posegov programa ICAO za splošno presojo nadzora varnosti, vključno z revizijami in misijami za potrjevanje, ki temeljijo na primerjalni analizi zakonodaje EU ter varnostnih standardih in priporočenih praksah ICAO; |
| --- | --- | --- |

7.3

Pogodbenici vzpostavita delovno ureditev, ki določa mehanizme in postopke, potrebne za učinkovito izvajanje okvira iz odstavka 7.2. Ta delovna ureditev med drugim obravnava naslednje vidike:

(a)

področje uporabe posegov programa ICAO za splošno presojo nadzora varnosti, vključno z revizijami in misijami za potrjevanje, ki temeljijo na primerjalni analizi zakonodaje EU ter varnostnih standardih in priporočenih praksah ICAO;

| (b) | vzajemno sodelovanje v ustreznih revizijskih dejavnostih, inšpekcijskih pregledih in dejavnostih za potrjevanje vsake pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

vzajemno sodelovanje v ustreznih revizijskih dejavnostih, inšpekcijskih pregledih in dejavnostih za potrjevanje vsake pogodbenice;

| (c) | informacije, ki jih mora zagotoviti vsaka pogodbenica za program ICAO za splošno presojo nadzora varnosti in inšpekcijske preglede standardizacije, ki jih opravlja EASA; |
| --- | --- |

(c)

informacije, ki jih mora zagotoviti vsaka pogodbenica za program ICAO za splošno presojo nadzora varnosti in inšpekcijske preglede standardizacije, ki jih opravlja EASA;

| (d) | zagotavljanje zaupnosti, kadar je to potrebno, varovanje podatkov in ravnanje z občutljivimi informacijami, ter |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje zaupnosti, kadar je to potrebno, varovanje podatkov in ravnanje z občutljivimi informacijami, ter

| (e) | obiske na kraju samem. |
| --- | --- |

(e)

obiske na kraju samem.

8.   Izmenjava varnostnih informacij in analiz

| 8.1 | Pogodbenici si brez poseganja v veljavna pravila izmenjujeta ustrezne varnostne podatke, zbrane na podlagi USOAP in drugih virov, kot so dejavnosti ICAO v okviru pristopa stalnega spremljanja, inšpekcijski pregledi standardizacije, ki jih opravlja EASA, in inšpekcijski pregledi za presojo varnosti tujih zrakoplovov (SAFA), ter analize, pripravljene na podlagi teh podatkov. |
| --- | --- |

8.1

Pogodbenici si brez poseganja v veljavna pravila izmenjujeta ustrezne varnostne podatke, zbrane na podlagi USOAP in drugih virov, kot so dejavnosti ICAO v okviru pristopa stalnega spremljanja, inšpekcijski pregledi standardizacije, ki jih opravlja EASA, in inšpekcijski pregledi za presojo varnosti tujih zrakoplovov (SAFA), ter analize, pripravljene na podlagi teh podatkov.

| 8.2 | Pogodbenici tesno sodelujeta pri vsakem ukrepanju za zagotavljanje učinkovitejšega izpolnjevanja varnostnih standardov in priporočenih praks v EU in drugih državah. Tako sodelovanje vključuje izmenjavo informacij, omogočanje dialoga med zadevnimi stranmi, obiske ali inšpekcijske preglede na kraju samem ter usklajevanje vseh dejavnosti tehnične pomoči. |
| --- | --- |

8.2

Pogodbenici tesno sodelujeta pri vsakem ukrepanju za zagotavljanje učinkovitejšega izpolnjevanja varnostnih standardov in priporočenih praks v EU in drugih državah. Tako sodelovanje vključuje izmenjavo informacij, omogočanje dialoga med zadevnimi stranmi, obiske ali inšpekcijske preglede na kraju samem ter usklajevanje vseh dejavnosti tehnične pomoči.

9.   Regulativne zadeve

| 9.1 | Vsaka pogodbenica poskrbi za redno obveščanje druge pogodbenice o vseh svojih ustreznih zakonih, predpisih, standardih, zahtevah in priporočenih praksah, ki lahko vplivajo na izvajanje te priloge, pa tudi o njihovih spremembah. |
| --- | --- |

9.1

Vsaka pogodbenica poskrbi za redno obveščanje druge pogodbenice o vseh svojih ustreznih zakonih, predpisih, standardih, zahtevah in priporočenih praksah, ki lahko vplivajo na izvajanje te priloge, pa tudi o njihovih spremembah.

| 9.2 | Pogodbenici se medsebojno pravočasno obveščata o vseh predlaganih spremembah zakonov, predpisov, standardov, zahtev in priporočenih praks, če bi lahko te spremembe vplivale na to prilogo. Ob upoštevanju vseh tovrstnih sprememb lahko skupni odbor EU-ICAO po potrebi sprejme spremembe te priloge v skladu s členom 7 MOS ICAO. |
| --- | --- |

9.2

Pogodbenici se medsebojno pravočasno obveščata o vseh predlaganih spremembah zakonov, predpisov, standardov, zahtev in priporočenih praks, če bi lahko te spremembe vplivale na to prilogo. Ob upoštevanju vseh tovrstnih sprememb lahko skupni odbor EU-ICAO po potrebi sprejme spremembe te priloge v skladu s členom 7 MOS ICAO.

| 9.3 | Pogodbenici se zaradi globalnega usklajevanja varnostnih predpisov in standardov medsebojno posvetujeta o tehničnih regulativnih zadevah na področju varnosti v letalstvu v različnih fazah oblikovanja pravil ali postopkov razvoja varnostnih standardov in priporočenih praks ter sta po potrebi vabljeni k sodelovanju v ustreznih tehničnih organih. |
| --- | --- |

9.3

Pogodbenici se zaradi globalnega usklajevanja varnostnih predpisov in standardov medsebojno posvetujeta o tehničnih regulativnih zadevah na področju varnosti v letalstvu v različnih fazah oblikovanja pravil ali postopkov razvoja varnostnih standardov in priporočenih praks ter sta po potrebi vabljeni k sodelovanju v ustreznih tehničnih organih.

| 9.4 | ICAO zagotavlja Evropski uniji pravočasne informacije o svojih odločitvah in priporočilih, ki vplivajo na varnostne standarde in priporočene prakse, in sicer z omogočanjem popolnega dostopa do dopisov, naslovljenih na države članice te organizacije, in elektronskih biltenov. |
| --- | --- |

9.4

ICAO zagotavlja Evropski uniji pravočasne informacije o svojih odločitvah in priporočilih, ki vplivajo na varnostne standarde in priporočene prakse, in sicer z omogočanjem popolnega dostopa do dopisov, naslovljenih na države članice te organizacije, in elektronskih biltenov.

| 9.5 | Kadar je to ustrezno, si EU prizadeva za usklajenost ustrezne zakonodaje EU z varnostnimi standardi in priporočenimi praksami ICAO na področju varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

9.5

Kadar je to ustrezno, si EU prizadeva za usklajenost ustrezne zakonodaje EU z varnostnimi standardi in priporočenimi praksami ICAO na področju varnosti v letalstvu.

| 9.6 | Evropska unija ne glede na obveznosti držav članic EU kot pogodbenic Čikaške konvencije, kadar je to ustrezno, začne dialog z ICAO za zagotovitev tehničnih informacij v primerih, kadar se zaradi uporabe zakonodaje EU pojavijo vprašanja v zvezi z izpolnjevanjem standardov ICAO in upoštevanjem priporočenih praks ICAO. |
| --- | --- |

9.6

Evropska unija ne glede na obveznosti držav članic EU kot pogodbenic Čikaške konvencije, kadar je to ustrezno, začne dialog z ICAO za zagotovitev tehničnih informacij v primerih, kadar se zaradi uporabe zakonodaje EU pojavijo vprašanja v zvezi z izpolnjevanjem standardov ICAO in upoštevanjem priporočenih praks ICAO.

10.   Projekti in programi tehnične pomoči

| 10.1 | Pogodbenici v okviru zagotavljanja učinkovite uporabe sredstev in preprečevanja podvajanja dela usklajujeta pomoč državam ter si izmenjujeta informacije in podatke o projektih in programih tehnične pomoči, povezanih z varnostjo v letalstvu. |
| --- | --- |

10.1

Pogodbenici v okviru zagotavljanja učinkovite uporabe sredstev in preprečevanja podvajanja dela usklajujeta pomoč državam ter si izmenjujeta informacije in podatke o projektih in programih tehnične pomoči, povezanih z varnostjo v letalstvu.

| 10.2 | Pogodbenici izvajata skupne dejavnosti za začetek in usklajevanje mednarodnih prizadevanj za opredelitev donatorjev, ki so pripravljeni in zmožni prispevati ciljno usmerjeno tehnično pomoč državam z znatnimi pomanjkljivostmi na področju varnosti. |
| --- | --- |

10.2

Pogodbenici izvajata skupne dejavnosti za začetek in usklajevanje mednarodnih prizadevanj za opredelitev donatorjev, ki so pripravljeni in zmožni prispevati ciljno usmerjeno tehnično pomoč državam z znatnimi pomanjkljivostmi na področju varnosti.

| 10.3 | Prispevki EU so zlasti usmerjeni v programe in projekte pomoči državam in regionalnim organom civilnega letalstva pri odpravi znatnih pomanjkljivosti na področju varnosti, izvajanju varnostnih standardov in priporočenih praks ICAO, razvoju regulativnega sodelovanja in krepitvi sistemov držav za nadzor varnosti, tudi z vzpostavljanjem regionalnih sistemov za nadzor varnosti. |
| --- | --- |

10.3

Prispevki EU so zlasti usmerjeni v programe in projekte pomoči državam in regionalnim organom civilnega letalstva pri odpravi znatnih pomanjkljivosti na področju varnosti, izvajanju varnostnih standardov in priporočenih praks ICAO, razvoju regulativnega sodelovanja in krepitvi sistemov držav za nadzor varnosti, tudi z vzpostavljanjem regionalnih sistemov za nadzor varnosti.

11.   Regionalno sodelovanje

| 11.1 | Pogodbenici kot prednostne opredelita dejavnosti, ki so namenjene pospeševanju ustanavljanja regionalnih organizacij za nadzor varnosti, kadar bi regionalni pristop omogočil večjo gospodarnost, boljši nadzor in/ali postopke standardizacije. |
| --- | --- |

11.1

Pogodbenici kot prednostne opredelita dejavnosti, ki so namenjene pospeševanju ustanavljanja regionalnih organizacij za nadzor varnosti, kadar bi regionalni pristop omogočil večjo gospodarnost, boljši nadzor in/ali postopke standardizacije.

12.   Strokovna pomoč

| 12.1 | EU si brez poseganja v sheme strokovne pomoči, vzpostavljene zunaj področja uporabe te priloge, prizadeva ICAO na njeno zahtevo zagotoviti strokovnjake z dokazanim tehničnim strokovnim znanjem na ustreznih področjih varnosti v letalstvu za opravljanje nalog in sodelovanje v dejavnostih, ki sodijo v področje uporabe te priloge. Pogoji take strokovne pomoči se določijo v okviru delovne ureditve med pogodbenicama. |
| --- | --- |

12.1

EU si brez poseganja v sheme strokovne pomoči, vzpostavljene zunaj področja uporabe te priloge, prizadeva ICAO na njeno zahtevo zagotoviti strokovnjake z dokazanim tehničnim strokovnim znanjem na ustreznih področjih varnosti v letalstvu za opravljanje nalog in sodelovanje v dejavnostih, ki sodijo v področje uporabe te priloge. Pogoji take strokovne pomoči se določijo v okviru delovne ureditve med pogodbenicama.

13.   Usposabljanje

| 13.1 | Kadar je to ustrezno, vsaka pogodbenica omogoči osebju druge pogodbenice udeležbo v vseh programih usposabljanja v zvezi z varnostjo v letalstvu, ki jih izvaja. |
| --- | --- |

13.1

Kadar je to ustrezno, vsaka pogodbenica omogoči osebju druge pogodbenice udeležbo v vseh programih usposabljanja v zvezi z varnostjo v letalstvu, ki jih izvaja.

| 13.2 | Pogodbenici si izmenjujeta informacije in gradiva v zvezi s programi usposabljanja v zvezi z varnostjo v letalstvu ter po potrebi usklajujeta razvoj programov usposabljanja in pri njem sodelujeta. |
| --- | --- |

13.2

Pogodbenici si izmenjujeta informacije in gradiva v zvezi s programi usposabljanja v zvezi z varnostjo v letalstvu ter po potrebi usklajujeta razvoj programov usposabljanja in pri njem sodelujeta.

| 13.3 | Pogodbenici v okviru dejavnosti iz odstavka 10 te priloge skupaj omogočata, da v programih usposabljanja sodelujejo udeleženci iz tistih držav ali regij, ki prejemajo tehnično pomoč katere koli pogodbenice, in se pri tem medsebojno usklajujeta. |
| --- | --- |

13.3

Pogodbenici v okviru dejavnosti iz odstavka 10 te priloge skupaj omogočata, da v programih usposabljanja sodelujejo udeleženci iz tistih držav ali regij, ki prejemajo tehnično pomoč katere koli pogodbenice, in se pri tem medsebojno usklajujeta.

14.   Pregled

| 14.1 | Pogodbenici redno pregledujeta izvajanje te priloge in po potrebi upoštevata ustrezne spremembe politik ali predpisov. |
| --- | --- |

14.1

Pogodbenici redno pregledujeta izvajanje te priloge in po potrebi upoštevata ustrezne spremembe politik ali predpisov.

| 14.2 | Vse preglede te priloge izvaja skupni odbor EU-ICAO, ustanovljen v skladu s členom 7 MOS ICAO. |
| --- | --- |

14.2

Vse preglede te priloge izvaja skupni odbor EU-ICAO, ustanovljen v skladu s členom 7 MOS ICAO.

15.   Začetek veljavnosti, spremembe in prenehanje

| 15.1 | Ta priloga začne veljati na dan, ko jo sprejme skupni odbor EU-ICAO in velja do odpovedi. |
| --- | --- |

15.1

Ta priloga začne veljati na dan, ko jo sprejme skupni odbor EU-ICAO in velja do odpovedi.

| 15.2 | Delovna ureditev, dogovorjena na podlagi te priloge, začne veljati na dan, ko jo sprejme skupni odbor EU-ICAO. |
| --- | --- |

15.2

Delovna ureditev, dogovorjena na podlagi te priloge, začne veljati na dan, ko jo sprejme skupni odbor EU-ICAO.

| 15.3 | Spremembe ali prenehanje delovne ureditve, sprejete na podlagi te priloge, so predmet dogovora na skupnem odboru EU-ICAO. |
| --- | --- |

15.3

Spremembe ali prenehanje delovne ureditve, sprejete na podlagi te priloge, so predmet dogovora na skupnem odboru EU-ICAO.

| 15.4 | Vsaka pogodbenica lahko to prilogo kadar koli odpove. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko je pogodbenica od druge pogodbenice prejela pisno uradno obvestilo o odpovedi, razen če je bilo uradno obvestilo o odpovedi na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic umaknjeno pred iztekom šestmesečnega obdobja. |
| --- | --- |

15.4

Vsaka pogodbenica lahko to prilogo kadar koli odpove. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko je pogodbenica od druge pogodbenice prejela pisno uradno obvestilo o odpovedi, razen če je bilo uradno obvestilo o odpovedi na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic umaknjeno pred iztekom šestmesečnega obdobja.

| 15.5 | Če je MOS ICAO odpovedan je ne glede na katero koli določbo tega naslova istočasno odpovedana tudi ta priloga in katera koli delovna ureditev, sprejeta na njeni podlagi.“ |
| --- | --- |

15.5

Če je MOS ICAO odpovedan je ne glede na katero koli določbo tega naslova istočasno odpovedana tudi ta priloga in katera koli delovna ureditev, sprejeta na njeni podlagi.“

---

UREDBE

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/14

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 905/2011

z dne 1. septembra 2011

o zaključku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenega polietilen tereftalata (PET) s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna preiskava“). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev za nadaljnjih pet let. Protidampinški ukrepi so bili po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“) spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (4). Ukrepi so bili določeni na ravni odprave škode in jih sestavljajo posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je 87,5 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („sedanje dajatve“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna preiskava“). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 192/2007 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev za nadaljnjih pet let. Protidampinški ukrepi so bili po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“) spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (4). Ukrepi so bili določeni na ravni odprave škode in jih sestavljajo posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve je 87,5 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („sedanje dajatve“).

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (5) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (6) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008. Izravnalne ukrepe sestavlja posebna dajatev. Stopnja dajatve je 0 do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („sedanji izravnalni ukrepi“). |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (5) je Svet uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije. Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (6) uvedel dokončno izravnalno dajatev za nadaljnjih pet let. Izravnalni ukrepi so bili po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom spremenjeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008. Izravnalne ukrepe sestavlja posebna dajatev. Stopnja dajatve je 0 do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („sedanji izravnalni ukrepi“).

| (3) | Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (7) sprejela ponudbe o zavezi več proizvajalcev izvoznikov glede določitve najnižje uvozne cene („zaveza“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (7) sprejela ponudbe o zavezi več proizvajalcev izvoznikov glede določitve najnižje uvozne cene („zaveza“).

1.2   Zahtevek za pregled

| (4) | Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila družba Reliance Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na damping in na vložnika. Vložnik je hkrati zahteval pregled sedanjih izravnalnih ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve se uporabljajo za uvoz izdelkov, ki jih proizvaja vložnik, prodajo vložnika v Unijo pa ureja zaveza. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vložila družba Reliance Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na damping in na vložnika. Vložnik je hkrati zahteval pregled sedanjih izravnalnih ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve se uporabljajo za uvoz izdelkov, ki jih proizvaja vložnik, prodajo vložnika v Unijo pa ureja zaveza.

| (5) | Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljnja uporaba sedanjih dajatev na sedanji ravni za izravnavo dampinga ni več potrebna. Vložnik zlasti trdi, da je prišlo do bistvenih sprememb v proizvodnih stroških družbe, ki so od uvedbe sedanjih dajatev privedle do znatno nižje stopnje dampinga. V skladu z vložnikovo primerjavo domačih cen z njegovimi izvoznimi cenami za Unijo kaže, da je bila stopnja dampinga bistveno nižja od stopnje sedanjih dajatev. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljnja uporaba sedanjih dajatev na sedanji ravni za izravnavo dampinga ni več potrebna. Vložnik zlasti trdi, da je prišlo do bistvenih sprememb v proizvodnih stroških družbe, ki so od uvedbe sedanjih dajatev privedle do znatno nižje stopnje dampinga. V skladu z vložnikovo primerjavo domačih cen z njegovimi izvoznimi cenami za Unijo kaže, da je bila stopnja dampinga bistveno nižja od stopnje sedanjih dajatev.

1.3   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (6) | Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda („ta pregled“), zato je z obvestilom o začetku (8), objavljenim 10. junija 2010 v Uradnem listu Evropske unije, začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda („ta pregled“), zato je z obvestilom o začetku (8), objavljenim 10. junija 2010 v Uradnem listu Evropske unije, začela delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na preiskavo dampinga v zvezi z vložnikom.

1.4   Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (7) | Izdelek, ki se pregleduje, je polietilen tereftalat („PET“) z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(7)

Izdelek, ki se pregleduje, je polietilen tereftalat („PET“) z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).

| (8) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, ter izdelek, proizveden in prodan na domačem trgu v Indiji, enake fizikalne in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato je bilo ugotovljeno, da so izdelki, prodani na domačih in izvoznih trgih, podobni izdelki v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ni bilo sprejetih sklepov. |
| --- | --- |

(8)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, ter izdelek, proizveden in prodan na domačem trgu v Indiji, enake fizikalne in kemične lastnosti ter enako uporabo. Zato je bilo ugotovljeno, da so izdelki, prodani na domačih in izvoznih trgih, podobni izdelki v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil ta pregled omejen na določitev dampinga glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ni bilo sprejetih sklepov.

1.5   Zadevne strani

| (9) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (10) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(10)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (11) | Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za preiskavo, ta pa je izpolnjen vprašalnik vrnil v roku. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za preiskavo, ta pa je izpolnjen vprašalnik vrnil v roku.

| (12) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Mumbaju v Indiji. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Mumbaju v Indiji.

1.6   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (13) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

2.   REZULTATI PREISKAVE

2.1   Trajna narava okoliščin, ki so prevladovale v OPP

| (14) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so se okoliščine v zvezi z dampingom bistveno spremenile in ali se lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali so se okoliščine v zvezi z dampingom bistveno spremenile in ali se lahko štejejo za trajne.

| (15) | Vložnik je trdil, da so bile spremembe njegove normalne vrednosti in izvoznih cen od prvotne preiskave, v kateri je bila določena njegova stopnja dampinga, posledica bistvene spremembe v proizvodnih stroških. Trdil je tudi, da je sprememba njegovih proizvodnih stroškov povezana z znižanjem carin, ki se uporabljajo za uvoz iz Indije osnovnih surovin, ki se uporabljajo v njegovem proizvodnem postopku. Vložnik je prav tako trdil, da je znižanje carin privedlo do znižanja izvoznih spodbud, kar je spremenilo cene domače prodaje, uporabljene za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(15)

Vložnik je trdil, da so bile spremembe njegove normalne vrednosti in izvoznih cen od prvotne preiskave, v kateri je bila določena njegova stopnja dampinga, posledica bistvene spremembe v proizvodnih stroških. Trdil je tudi, da je sprememba njegovih proizvodnih stroškov povezana z znižanjem carin, ki se uporabljajo za uvoz iz Indije osnovnih surovin, ki se uporabljajo v njegovem proizvodnem postopku. Vložnik je prav tako trdil, da je znižanje carin privedlo do znižanja izvoznih spodbud, kar je spremenilo cene domače prodaje, uporabljene za določitev normalne vrednosti.

| (16) | Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile kljub znižanju carin in izvoznih spodbud domače prodajne cene družbe, ki so se uporabljale za določitev normalne vrednosti v OPP, višje od cen iz prvotne preiskave, ki so bile uporabljene za določitev stopnje dampinga vložnika. Višje domače prodajne cene so bile posledica, med drugim, povečanih stroškov nekaterih surovin in drugih vložkov. |
| --- | --- |

(16)

Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile kljub znižanju carin in izvoznih spodbud domače prodajne cene družbe, ki so se uporabljale za določitev normalne vrednosti v OPP, višje od cen iz prvotne preiskave, ki so bile uporabljene za določitev stopnje dampinga vložnika. Višje domače prodajne cene so bile posledica, med drugim, povečanih stroškov nekaterih surovin in drugih vložkov.

| (17) | Izvozne cene v Uniji so bile v OPP določene v skladu s členom 2(8) in (9) osnovne uredbe. V zvezi s tem je bilo treba zlasti analizirati, ali je obstoj cenovne zaveze, v skladu s katero je moral vložnik v OPP prodati svoj izdelek na trg Unije po ceni, višji od najnižje uvozne cene, določeni za vsak mesec, vplival na izvozne cene vložnika. Sklenjeno je bilo, da je zaradi spodaj navedenih razlogov cenovna zaveza dejansko vplivala na izvoz v Unijo. Ker je moral vložnik izpolnjevati obveznosti iz zaveze najnižje uvozne cene, se je odločil, da v posebnih mesecih OPP, ko so bile njegove izvozne cene za druge izvozne trge pod najnižjo uvozno ceno, ne bo izvažal v Unijo. |
| --- | --- |

(17)

Izvozne cene v Uniji so bile v OPP določene v skladu s členom 2(8) in (9) osnovne uredbe. V zvezi s tem je bilo treba zlasti analizirati, ali je obstoj cenovne zaveze, v skladu s katero je moral vložnik v OPP prodati svoj izdelek na trg Unije po ceni, višji od najnižje uvozne cene, določeni za vsak mesec, vplival na izvozne cene vložnika. Sklenjeno je bilo, da je zaradi spodaj navedenih razlogov cenovna zaveza dejansko vplivala na izvoz v Unijo. Ker je moral vložnik izpolnjevati obveznosti iz zaveze najnižje uvozne cene, se je odločil, da v posebnih mesecih OPP, ko so bile njegove izvozne cene za druge izvozne trge pod najnižjo uvozno ceno, ne bo izvažal v Unijo.

| (18) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik prodajal svoj izdelek v Unijo le šest mesecev OPP. Po drugi strani je celo leto prodajal izdelke na druge izvozne trge, na katerih mu ni bilo treba izpolnjevati obveznosti, določenih v cenovni zavezi. Ugotovljeno je bilo, da so bile izvozne cene za tretje države v mesecih, ko vložnik ni izvažal v Unijo, bistveno nižje od določene najnižje uvozne cene. Zato se glede na navedeno upravičeno domneva, da vložnik ni prodajal izdelkov v Unijo v preostalih mesecih zgolj zato, ker je moral izpolnjevati svoje zaveze in ni mogel prodajati pod določeno najnižjo uvozno ceno. |
| --- | --- |

(18)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik prodajal svoj izdelek v Unijo le šest mesecev OPP. Po drugi strani je celo leto prodajal izdelke na druge izvozne trge, na katerih mu ni bilo treba izpolnjevati obveznosti, določenih v cenovni zavezi. Ugotovljeno je bilo, da so bile izvozne cene za tretje države v mesecih, ko vložnik ni izvažal v Unijo, bistveno nižje od določene najnižje uvozne cene. Zato se glede na navedeno upravičeno domneva, da vložnik ni prodajal izdelkov v Unijo v preostalih mesecih zgolj zato, ker je moral izpolnjevati svoje zaveze in ni mogel prodajati pod določeno najnižjo uvozno ceno.

| (19) | Vložnik je nasprotoval ugotovitvi, da je neprodaja izdelka na trg Unije povezana z obstoječo zavezo. Glede njegove prodaje v OPP na druge večje izvozne trge je vložnik trdil, da so bili meseci, v katerih ni prodajal, in da neredne prodaje niso posebna značilnost trga Unije. Trdil je tudi, da bi mesečna primerjava uvoznih cen zadevnega izdelka za Unijo iz vseh drugih izvoznih držav in/ali uvoznih cen zadevnega izdelka s poreklom iz Indije z mesečno najnižjo uvozno ceno družbe pokazala, da bi vložnik lahko prodajal izdelke v Unijo vse mesece OPP, ne da bi kršil zavezo. |
| --- | --- |

(19)

Vložnik je nasprotoval ugotovitvi, da je neprodaja izdelka na trg Unije povezana z obstoječo zavezo. Glede njegove prodaje v OPP na druge večje izvozne trge je vložnik trdil, da so bili meseci, v katerih ni prodajal, in da neredne prodaje niso posebna značilnost trga Unije. Trdil je tudi, da bi mesečna primerjava uvoznih cen zadevnega izdelka za Unijo iz vseh drugih izvoznih držav in/ali uvoznih cen zadevnega izdelka s poreklom iz Indije z mesečno najnižjo uvozno ceno družbe pokazala, da bi vložnik lahko prodajal izdelke v Unijo vse mesece OPP, ne da bi kršil zavezo.

| (20) | Argumentov vložnika ni mogoče sprejeti, ker je na eni strani družba osredotočila svojo dejavnost na izbrane posamezne trge, ki jih določajo njihove lastne tržne posebnosti in ne nakazujejo razloga za neprodajo družbe v Unijo. Na drugi strani so vložnikove primerjave temeljile na splošnih statističnih podatkih, ugotovitve tega pregleda pa temeljijo na podatkih posamezne družbe, na podlagi katerih je mogoče bolj ustrezno in zanesljivo sprejemati sklepe. Predstavljeni argumenti vložnika prav tako niso bili v celoti utemeljeni; v nekaterih mesecih so bile splošne uvozne cene v Unijo dejansko višje od najnižje uvozne cene, v drugih obdobjih pa so bile nižje od najnižje uvozne cene, zato ni mogoče sprejeti splošnih sklepov. Vendar je nesporno, da je vložnik prodajal v Unijo le v mesecih, ko so bile splošne uvozne cene za Unijo na isti ravni ali višje od najnižje uvozne cene. |
| --- | --- |

(20)

Argumentov vložnika ni mogoče sprejeti, ker je na eni strani družba osredotočila svojo dejavnost na izbrane posamezne trge, ki jih določajo njihove lastne tržne posebnosti in ne nakazujejo razloga za neprodajo družbe v Unijo. Na drugi strani so vložnikove primerjave temeljile na splošnih statističnih podatkih, ugotovitve tega pregleda pa temeljijo na podatkih posamezne družbe, na podlagi katerih je mogoče bolj ustrezno in zanesljivo sprejemati sklepe. Predstavljeni argumenti vložnika prav tako niso bili v celoti utemeljeni; v nekaterih mesecih so bile splošne uvozne cene v Unijo dejansko višje od najnižje uvozne cene, v drugih obdobjih pa so bile nižje od najnižje uvozne cene, zato ni mogoče sprejeti splošnih sklepov. Vendar je nesporno, da je vložnik prodajal v Unijo le v mesecih, ko so bile splošne uvozne cene za Unijo na isti ravni ali višje od najnižje uvozne cene.

| (21) | Argument vložnika, da bi lahko, če bi želel, v šestmesečnem obdobju prodajal izdelke na trg Unije, ko je prodajal izdelke na druge izvozne trge po ceni, ki je nižja od njegove najnižje uvozne cene, se zavrne kot špekulativen in neutemeljen. Vložnik ni predložil nobenega drugega argumenta, zakaj v navedenih šestih mesecih ni prodajal izdelkov v Unijo, medtem ko je istočasno prodajal enake izdelke na druge izvozne trge po ceni, ki je bila nižja od njegove najnižje uvozne cene. Zato je bilo sklenjeno, da vložnik izdelkov v Unijo v določenem časovnem obdobju ni prodajal zaradi potrebe po izpolnjevanju svoje zaveze. Posledično izvozne cene, zaračunane na trgu Unije v OPP, niso zanesljive. |
| --- | --- |

(21)

Argument vložnika, da bi lahko, če bi želel, v šestmesečnem obdobju prodajal izdelke na trg Unije, ko je prodajal izdelke na druge izvozne trge po ceni, ki je nižja od njegove najnižje uvozne cene, se zavrne kot špekulativen in neutemeljen. Vložnik ni predložil nobenega drugega argumenta, zakaj v navedenih šestih mesecih ni prodajal izdelkov v Unijo, medtem ko je istočasno prodajal enake izdelke na druge izvozne trge po ceni, ki je bila nižja od njegove najnižje uvozne cene. Zato je bilo sklenjeno, da vložnik izdelkov v Unijo v določenem časovnem obdobju ni prodajal zaradi potrebe po izpolnjevanju svoje zaveze. Posledično izvozne cene, zaračunane na trgu Unije v OPP, niso zanesljive.

| (22) | Primerjava je bila narejena tudi med prodajnimi cenami vložnika za trg Unije in cenami, doseženimi na drugih izvoznih trgih, za katere ni obstajala nobena cenovna zaveza. Ugotovljeno je bilo, da so bile izvozne cene za navedene trge brez cenovnih obveznosti v OPP vseskozi nižje. |
| --- | --- |

(22)

Primerjava je bila narejena tudi med prodajnimi cenami vložnika za trg Unije in cenami, doseženimi na drugih izvoznih trgih, za katere ni obstajala nobena cenovna zaveza. Ugotovljeno je bilo, da so bile izvozne cene za navedene trge brez cenovnih obveznosti v OPP vseskozi nižje.

| (23) | Vložnik je podvomil v sklepe primerjave cen za Unijo in druge izvozne trge ter trdil, da pri analizi po posameznih državah obstaja več drugih izvoznih trgov, kjer so zaračunane cene nad cenami, zaračunanimi na trgu Unije. Vendar pa je glede tega primerjava povprečnih cen bolj ustrezna kot posamezne razlike pri primerjavi posameznih držav, kar je povezano z velikostjo in posebnimi konkurenčnimi dejavniki pri navedenih posameznih trgih. |
| --- | --- |

(23)

Vložnik je podvomil v sklepe primerjave cen za Unijo in druge izvozne trge ter trdil, da pri analizi po posameznih državah obstaja več drugih izvoznih trgov, kjer so zaračunane cene nad cenami, zaračunanimi na trgu Unije. Vendar pa je glede tega primerjava povprečnih cen bolj ustrezna kot posamezne razlike pri primerjavi posameznih držav, kar je povezano z velikostjo in posebnimi konkurenčnimi dejavniki pri navedenih posameznih trgih.

| (24) | Posledično izvozne cene za tretje trge bolje odražajo normalno vedenje družbe pri določanju cen. Razlika v ceni med izvoznimi cenami za Unijo in izvoznimi cenami za druge države kaže močne gospodarske argumente za težnjo vložnika k prodaji po nižjih cenah v Uniji, če najnižja uvozna cena ne bi bila v veljavi. V teh okoliščinah se šteje, da bodo tako vse novoizračunane stopnje dampinga, ki temeljijo na izvoznih cenah za Unijo v OPP, določene na osnovi cen, ki se niso znatno spremenile in ne bodo trajne. Enak sklep velja za trditev vložnika, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da bi primerjava njegovih domačih cen in izvoznih cen za Unijo pokazala stopnjo dampinga, ki je nižja od stopnje sedanjih dajatev. |
| --- | --- |

(24)

Posledično izvozne cene za tretje trge bolje odražajo normalno vedenje družbe pri določanju cen. Razlika v ceni med izvoznimi cenami za Unijo in izvoznimi cenami za druge države kaže močne gospodarske argumente za težnjo vložnika k prodaji po nižjih cenah v Uniji, če najnižja uvozna cena ne bi bila v veljavi. V teh okoliščinah se šteje, da bodo tako vse novoizračunane stopnje dampinga, ki temeljijo na izvoznih cenah za Unijo v OPP, določene na osnovi cen, ki se niso znatno spremenile in ne bodo trajne. Enak sklep velja za trditev vložnika, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, da bi primerjava njegovih domačih cen in izvoznih cen za Unijo pokazala stopnjo dampinga, ki je nižja od stopnje sedanjih dajatev.

| (25) | Glede na navedeno pogoj iz člena 11(3) osnovne uredbe, da so se okoliščine v zvezi z dampingom bistveno spremenile, ni izpolnjen. Zato je nadaljnje izvajanje ukrepov na sedanji ravni za izravnavo dampinga potrebno. |
| --- | --- |

(25)

Glede na navedeno pogoj iz člena 11(3) osnovne uredbe, da so se okoliščine v zvezi z dampingom bistveno spremenile, ni izpolnjen. Zato je nadaljnje izvajanje ukrepov na sedanji ravni za izravnavo dampinga potrebno.

| (26) | Po razkritju je vložnik vztrajal, da so njegove cene, zaračunane na trgu Unije, popolnoma zanesljive. Ker so se te izvozne cene med obdobjem prvotne preiskave in OPP bistveno zvišale, je treba izvozno obnašanje družbe v temu obdobju tudi šteti kot bistveno spremenjeno in trajno. Zato bi se tudi stopnja dampinga družbe domnevno zmanjšala in ostala trajna. |
| --- | --- |

(26)

Po razkritju je vložnik vztrajal, da so njegove cene, zaračunane na trgu Unije, popolnoma zanesljive. Ker so se te izvozne cene med obdobjem prvotne preiskave in OPP bistveno zvišale, je treba izvozno obnašanje družbe v temu obdobju tudi šteti kot bistveno spremenjeno in trajno. Zato bi se tudi stopnja dampinga družbe domnevno zmanjšala in ostala trajna.

| (27) | Vložnik je prav tako trdil, da trajna sprememba okoliščin ni nujno odločilni element za oceno po začetku pregleda, bolj pomembno je, ali je ohranitev dajatev potrebna za izravnavo dampinga. Skliceval se je na temeljno načelo iz člena 11(1) osnovne uredbe ter člena 11.1 Protidampinškega sporazuma WTO, da protidampinški ukrepi ostanejo v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo. Glede tega je vložnik trdil, da mora biti analiza nujnosti vnaprejšnja ocena, v kateri bi bila ugotovljena vsaj verjetna ponovitev dampinga na predhodno določeni ravni. |
| --- | --- |

(27)

Vložnik je prav tako trdil, da trajna sprememba okoliščin ni nujno odločilni element za oceno po začetku pregleda, bolj pomembno je, ali je ohranitev dajatev potrebna za izravnavo dampinga. Skliceval se je na temeljno načelo iz člena 11(1) osnovne uredbe ter člena 11.1 Protidampinškega sporazuma WTO, da protidampinški ukrepi ostanejo v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo. Glede tega je vložnik trdil, da mora biti analiza nujnosti vnaprejšnja ocena, v kateri bi bila ugotovljena vsaj verjetna ponovitev dampinga na predhodno določeni ravni.

| (28) | Člen 11(1) osnovne uredbe določa, da „protidampinški ukrep ostane v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo“. To načelo velja tudi pri vmesnem pregledu, kot v tem primeru, kjer člen 11(3) osnovne uredbe, med drugim, določa: „[...] vmesni pregled se začne, če zahteva vsebuje dovolj dokazov, da nadaljnje izvajanje ukrepa ni več potrebno za preprečevanje dampinga in/ali da bi se škoda verjetno ne nadaljevala oz. se ne bi spet pojavljala, če se ukrep odstrani ali spremeni[...]“. Navedena določba določa referenčno merilo, ki ga je treba doseči, kadar zainteresirana stran meni, da je raven ukrepov prenizka ali previsoka in posledično zahteva pregled navedenih ukrepov. Ko se takšen pregled začne, člen 11(3) osnovne uredbe v nadaljevanju izrecno določa, da „pri izvajanju preiskave, o kateri govori ta odstavek, Komisija med drugim oceni, ali so se okoliščine glede dampinga [...] bistveno spremenile [...]. V tem pogledu se pri končnem odločanju upoštevajo vsi relevantni in ustrezno dokumentirani dokazi.“ Zato člen 11(3) za vmesne preglede določa dodatno merilo škode (tj. bistveno spremembo okoliščin), ki ga je poleg zahteve glede začetka (tj. oceno, ali so ukrepi na sedanji ravni še potrebni) treba proučiti med preiskavo, kot je trdil vložnik. |
| --- | --- |

(28)

Člen 11(1) osnovne uredbe določa, da „protidampinški ukrep ostane v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo“. To načelo velja tudi pri vmesnem pregledu, kot v tem primeru, kjer člen 11(3) osnovne uredbe, med drugim, določa: „[...] vmesni pregled se začne, če zahteva vsebuje dovolj dokazov, da nadaljnje izvajanje ukrepa ni več potrebno za preprečevanje dampinga in/ali da bi se škoda verjetno ne nadaljevala oz. se ne bi spet pojavljala, če se ukrep odstrani ali spremeni[...]“. Navedena določba določa referenčno merilo, ki ga je treba doseči, kadar zainteresirana stran meni, da je raven ukrepov prenizka ali previsoka in posledično zahteva pregled navedenih ukrepov. Ko se takšen pregled začne, člen 11(3) osnovne uredbe v nadaljevanju izrecno določa, da „pri izvajanju preiskave, o kateri govori ta odstavek, Komisija med drugim oceni, ali so se okoliščine glede dampinga [...] bistveno spremenile [...]. V tem pogledu se pri končnem odločanju upoštevajo vsi relevantni in ustrezno dokumentirani dokazi.“ Zato člen 11(3) za vmesne preglede določa dodatno merilo škode (tj. bistveno spremembo okoliščin), ki ga je poleg zahteve glede začetka (tj. oceno, ali so ukrepi na sedanji ravni še potrebni) treba proučiti med preiskavo, kot je trdil vložnik.

| (29) | Treba je tudi opozoriti, da je pri vmesnih pregledih običajna praksa preiskav pregledati trajnost spremenjenih okoliščin, ugotovljenih med preiskavo. Glede tega sodna praksa Splošnega sodišča Evropske unije (9) potrjuje, da „imajo institucije široko diskrecijsko pravico, ki pri preizkusu potrebe po ohranitvi obstoječih ukrepov vključuje možnost sklicevanja na presojo politike cen zadevnih izvoznikov v prihodnosti“. Obravnavani dokazi kažejo, da izvozne cene, ki jih zaračuna vložnik na trgu Unije, ne odražajo dejanske cenovne politike vložnika in zato, kot je sklenjeno v uvodni izjavi 21, izvozne cene, zaračunane na trgu Unije v OPP, niso zanesljive in bi bile posledično novoizračunane stopnje dampinga, ki bi temeljile na teh cenah, določene na osnovi cen, ki se niso bistveno in trajno spremenile, kot je navedeno v uvodni izjavi 24. |
| --- | --- |

(29)

Treba je tudi opozoriti, da je pri vmesnih pregledih običajna praksa preiskav pregledati trajnost spremenjenih okoliščin, ugotovljenih med preiskavo. Glede tega sodna praksa Splošnega sodišča Evropske unije (9) potrjuje, da „imajo institucije široko diskrecijsko pravico, ki pri preizkusu potrebe po ohranitvi obstoječih ukrepov vključuje možnost sklicevanja na presojo politike cen zadevnih izvoznikov v prihodnosti“. Obravnavani dokazi kažejo, da izvozne cene, ki jih zaračuna vložnik na trgu Unije, ne odražajo dejanske cenovne politike vložnika in zato, kot je sklenjeno v uvodni izjavi 21, izvozne cene, zaračunane na trgu Unije v OPP, niso zanesljive in bi bile posledično novoizračunane stopnje dampinga, ki bi temeljile na teh cenah, določene na osnovi cen, ki se niso bistveno in trajno spremenile, kot je navedeno v uvodni izjavi 24.

| (30) | Kljub sklepu, da se izvozne cene v Uniji niso bistveno in trajno spremenile, so se obravnavali argumenti vložnika in potrebnost ukrepov na njihovi sedanji ravni za preprečitev dampinga. Glede tega je vložnik trdil, da je trenutna raven ukrepov očitno previsoka glede na to, da bi bila njegova stopnja dampinga bistveno pod ugotovljeno stopnjo v prvotni preiskavi ter bo njegovo izvozno obnašanje na drugih trgih potrdilo, da stopnja dampinga odraža trend, ki se lahko upravičeno pričakuje v prihodnosti. Vendar dejstva niso govorila v prid temu argumentu. Prvič, glede izvoznega obnašanja vložnika na drugih trgih je bilo ugotovljeno, da so bile v nasprotju s trditvijo v zahtevku vložnika cene na teh trgih povprečno za 10 % nižje od cen za Unijo. Ti drugi izvozni trgi tretjih držav zajemajo številne države različnih velikosti trgov, med katerimi nekatere verjetno ne bodo imele domače proizvodnje PET. Te trge tako določajo njihove lastne individualne značilnosti konkurence, ki vodijo do cen in trendov, ki se razlikujejo od tistih na trgu Unije. Drugič, čeprav bi bilo ugotovljeno, da je treba sedanjo raven ukrepov spremeniti, ker dampinga ni več treba preprečevati, ni mogoče s sprejemljivo natančnostjo določiti ustrezne ravni v odsotnosti izvoznih cen, ki izhajajo iz normalnih pogojev na trgu Unije in jih odražajo. |
| --- | --- |

(30)

Kljub sklepu, da se izvozne cene v Uniji niso bistveno in trajno spremenile, so se obravnavali argumenti vložnika in potrebnost ukrepov na njihovi sedanji ravni za preprečitev dampinga. Glede tega je vložnik trdil, da je trenutna raven ukrepov očitno previsoka glede na to, da bi bila njegova stopnja dampinga bistveno pod ugotovljeno stopnjo v prvotni preiskavi ter bo njegovo izvozno obnašanje na drugih trgih potrdilo, da stopnja dampinga odraža trend, ki se lahko upravičeno pričakuje v prihodnosti. Vendar dejstva niso govorila v prid temu argumentu. Prvič, glede izvoznega obnašanja vložnika na drugih trgih je bilo ugotovljeno, da so bile v nasprotju s trditvijo v zahtevku vložnika cene na teh trgih povprečno za 10 % nižje od cen za Unijo. Ti drugi izvozni trgi tretjih držav zajemajo številne države različnih velikosti trgov, med katerimi nekatere verjetno ne bodo imele domače proizvodnje PET. Te trge tako določajo njihove lastne individualne značilnosti konkurence, ki vodijo do cen in trendov, ki se razlikujejo od tistih na trgu Unije. Drugič, čeprav bi bilo ugotovljeno, da je treba sedanjo raven ukrepov spremeniti, ker dampinga ni več treba preprečevati, ni mogoče s sprejemljivo natančnostjo določiti ustrezne ravni v odsotnosti izvoznih cen, ki izhajajo iz normalnih pogojev na trgu Unije in jih odražajo.

| (31) | Vložnik je menil, da bi bila lahko prilagoditev izvedena v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in zlasti z njegovo točko (k) za „razlike v drugih dejavnikih [...], če se pokaže, da ti dejavniki vplivajo na primerljivost cen, kakor se zahteva v skladu s tem odstavkom“. |
| --- | --- |

(31)

Vložnik je menil, da bi bila lahko prilagoditev izvedena v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in zlasti z njegovo točko (k) za „razlike v drugih dejavnikih [...], če se pokaže, da ti dejavniki vplivajo na primerljivost cen, kakor se zahteva v skladu s tem odstavkom“.

| (32) | Glede na navedeni sklep, da se izvozne cene niso bistveno in trajno spremenile, stopnje dampinga ni mogoče določiti. Zato je zahtevek za prilagoditev nepomemben in se zavrne. |
| --- | --- |

(32)

Glede na navedeni sklep, da se izvozne cene niso bistveno in trajno spremenile, stopnje dampinga ni mogoče določiti. Zato je zahtevek za prilagoditev nepomemben in se zavrne.

3.   ZAKLJUČEK PREISKAVE

| (33) | Glede na ugotovitve, da se okoliščine glede dampinga niso bistveno in trajno spremenile, se šteje, da bi bilo treba ta pregled zaključiti brez spremembe ravni dajatev za vložnika. Zato bi morali protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008 na uvoz PET, ki ga proizvaja vložnik, ostati nespremenjeni. |
| --- | --- |

(33)

Glede na ugotovitve, da se okoliščine glede dampinga niso bistveno in trajno spremenile, se šteje, da bi bilo treba ta pregled zaključiti brez spremembe ravni dajatev za vložnika. Zato bi morali protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 1286/2008 na uvoz PET, ki ga proizvaja vložnik, ostati nespremenjeni.

4.   RAZKRITJE

| (34) | Vložnik in druge zadevne zainteresirane strani so bili obveščeni o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi bil predlagan zaključek tega pregleda. Predložene niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se zgornji sklepi spremenili. |
| --- | --- |

(34)

Vložnik in druge zadevne zainteresirane strani so bili obveščeni o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi bil predlagan zaključek tega pregleda. Predložene niso bile nobene pripombe, zaradi katerih bi se zgornji sklepi spremenili.

5.   KONČNE DOLOČBE

| (35) | Ta pregled bi bilo zato treba zaključiti brez spremembe Uredbe (ES) št. 192/2007 – |
| --- | --- |

(35)

Ta pregled bi bilo zato treba zaključiti brez spremembe Uredbe (ES) št. 192/2007 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Delni vmesni pregled protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz polietilen tereftalata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN 3907 60 20 s poreklom, med drugim, iz Indije, se zaključi brez spremembe veljavnih ukrepov.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21.

2

(3)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 340, 19.12.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

5

(6)  UL L 59, 27.2.2007, str. 34.

6

(7)  UL L 301, 30.11.2000, str. 88.

7

(8)  UL C 151, 10.6.2010, str. 15.

8

(9)  Zadeva T-143/06 MZT Polyfilms proti Svetu Evropske unije (Recueil 2009, stran II-4133, točka 48).

9

---

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/19

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 906/2011

z dne 2. septembra 2011

o spremembi Uredbe (ES) št. 193/2007 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz polietilen tereftalata s poreklom iz Indije in spremembi Uredbe (ES) št. 192/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenega polietilen tereftalata s poreklom, med drugim, iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 19 in 24 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protisubvencijska preiskava“). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (4) po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“). Ti izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2603/2000 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz polietilen tereftalata („PET“) s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protisubvencijska preiskava“). Svet je po pregledu zaradi izteka ukrepa z Uredbo (ES) št. 193/2007 (3) uvedel dokončno izravnalno dajatev za dodatno obdobje petih let. Izravnalni ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 (4) po delnem vmesnem pregledu („zadnja preiskava v zvezi s pregledom“). Ti izravnalni ukrepi vključujejo posebno dajatev. Stopnja dajatve je od 0 EUR do 106,5 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 69,4 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev.

1.2   Obstoječi protidampinški ukrepi

| (2) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protidampinška preiskava“). Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007 (6) uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Ukrepi so bili določeni na ravni stopnje odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve se je gibala od 87,5 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („trenutni protidampinški ukrepi“). |
| --- | --- |

(2)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2604/2000 (5) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz PET s poreklom, med drugim, iz Indije („prvotna protidampinška preiskava“). Po pregledu zaradi izteka ukrepa je Svet z Uredbo (ES) št. 192/2007 (6) uvedel dokončno protidampinško dajatev za dodatno obdobje petih let. Protidampinški ukrepi so bili spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1286/2008 po zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Ukrepi so bili določeni na ravni stopnje odprave škode in so vključevali posebne protidampinške dajatve. Stopnja dajatve se je gibala od 87,5 do 200,9 EUR/tono za poimensko navedene indijske proizvajalce s stopnjo preostale dajatve 153,6 EUR/tono, uvedeno na uvoz drugih proizvajalcev („trenutni protidampinški ukrepi“).

| (3) | Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (7) sprejela ponudbe o zavezi več proizvajalcev izvoznikov, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena („zaveza“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je s Sklepom 2000/745/ES (7) sprejela ponudbe o zavezi več proizvajalcev izvoznikov, v katerih je bila določena minimalna uvozna cena („zaveza“).

1.3   Začetek delnega vmesnega pregleda

| (4) | Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila družba Reliance Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa ureja zaveza. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za delni vmesni pregled je v skladu s členom 19 osnovne uredbe vložila družba Reliance Industries Limited, indijski proizvajalec izvoznik PET („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja in vložnika. Vložnik je hkrati zahteval tudi pregled trenutnih protidampinških ukrepov. Preostale protidampinške in izravnalne dajatve veljajo za uvoz izdelkov, ki jih je proizvedel vložnik, vložnikovo prodajo v Unijo pa ureja zaveza.

| (5) | Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega splošnega zmanjšanja zneska subvencije naj bi prišlo zlasti zaradi znatnega zmanjšanja ugodnosti iz sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS). |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je predložil dokaze prima facie, da nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno za preprečevanje subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Vložnik je zlasti predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da se je znesek subvencije zmanjšal precej pod stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja zanj. Do tega splošnega zmanjšanja zneska subvencije naj bi prišlo zlasti zaradi znatnega zmanjšanja ugodnosti iz sheme za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme – DEPBS).

| (6) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 10. junija 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (8), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda („sedanji pregled“) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom. |
| --- | --- |

(6)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze prima facie, in 10. junija 2010 z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (8), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda („sedanji pregled“) v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Pregled je bil po obsegu omejen na proučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom.

1.4   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(8)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (9) | Komisija je vložniku in indijski vladi poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je vložniku in indijski vladi poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo, ta pa sta izpolnjena vprašalnika vrnila v predpisanem roku.

| (10) | Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Bombaju v Indiji ter v prostorih indijske vlade v New Delhiju (Generalni direktorat za zunanjo trgovino in Ministrstvo za trgovino) in Bombaju (Regionalni urad Generalnega direktorata za zunanjo trgovino). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev subvencioniranja. Komisija je opravila preveritvene obiske v prostorih vložnika v Bombaju v Indiji ter v prostorih indijske vlade v New Delhiju (Generalni direktorat za zunanjo trgovino in Ministrstvo za trgovino) in Bombaju (Regionalni urad Generalnega direktorata za zunanjo trgovino).

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (11) | Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava subvencioniranja je zajela obdobje od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).

1.6   Vzporedna protidampinška preiskava

| (12) | Komisija je 10. junija 2010 (9) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (10) („osnovna protidampinška uredba“), ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 10. junija 2010 (9) napovedala začetek delnega vmesnega pregleda trenutnih protidampinških ukrepov v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (10) („osnovna protidampinška uredba“), ki je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

| (13) | V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da se razmere v zvezi z dampingom niso znatno in trajno spremenile, zato je bila preiskava zaključena brez spreminjanja trenutnih protidampinških ukrepov, ki veljajo za vložnika. |
| --- | --- |

(13)

V vzporedni protidampinški preiskavi je bilo ugotovljeno, da se razmere v zvezi z dampingom niso znatno in trajno spremenile, zato je bila preiskava zaključena brez spreminjanja trenutnih protidampinških ukrepov, ki veljajo za vložnika.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (14) | Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki je trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(14)

Izdelek, ki se pregleduje, je PET z viskoznim številom 78 ml/g ali več, v skladu s standardom ISO 1628-5, ki je trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20 in je s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“).

2.2   Podobni izdelek

| (15) | Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se ugotavlja, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil sedanji pregled omejen na določitev subvencioniranja glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ni bilo sprejetih sklepov. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da je zadevni izdelek, proizveden v Indiji in prodan v Unijo, po fizikalnih in kemičnih lastnostih ter uporabi enak izdelku, proizvedenemu in prodanemu na domačem trgu v Indiji. Zato se ugotavlja, da so izdelki, prodani na domačem trgu in izvoznih trgih, podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. Ker je bil sedanji pregled omejen na določitev subvencioniranja glede vložnika, v zvezi z izdelkom, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ni bilo sprejetih sklepov.

3.   REZULTATI PREISKAVE

3.1   Subvencioniranje

| (16) | Na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: | Državne sheme:







  (a) | „Advance Authorization Scheme“ – shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“); |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

Državne sheme:

(a)

„Advance Authorization Scheme“ – shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“);

| (b) | „Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“); |
| --- | --- |

(b)

„Duty Entitlement Passbook Scheme“ – shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“);

| (c) | „Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“); |
| --- | --- |

(c)

„Export Promotion Capital Goods Scheme“ – shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“);

| (d) | „Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg („FMS“); |
| --- | --- |

(d)

„Focus Market Scheme“ – shema usmeritve v trg („FMS“);

| (e) | „Focus Product Scheme“ – shema usmeritve v izdelek („FPS“); |
| --- | --- |

(e)

„Focus Product Scheme“ – shema usmeritve v izdelek („FPS“);

| (f) | „Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka od dohodka („ITES“). |
| --- | --- |

(f)

„Income Tax Exemption Scheme“ – shema oprostitve davka od dohodka („ITES“).

| | Regionalne sheme:







  (g) | „Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat“ – shema spodbud pri kapitalskih naložbah vlade Gudžarata. |
| --- | --- | --- |

Regionalne sheme:

(g)

„Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat“ – shema spodbud pri kapitalskih naložbah vlade Gudžarata.

| (17) | Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih Zunanjetrgovinska politika („Foreign Trade Policy – FTP“), ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta Zunanjetrgovinske politike, tj. FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I” („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja. |
| --- | --- |

(17)

Navedene sheme od (a) do (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih Zunanjetrgovinska politika („Foreign Trade Policy – FTP“), ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Na OPP tega primera se nanašata dva dokumenta Zunanjetrgovinske politike, tj. FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Slednji je začel veljati avgusta 2009. Poleg tega indijska vlada postopke, ki urejajo FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, določa tudi v „Priročniku o postopkih, Zvezek I” („HOP I 2004–2009“ oziroma „HOP I 2009–2014“). Priročnik o postopkih se tudi redno posodablja.

| (18) | Shema (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah. |
| --- | --- |

(18)

Shema (f) temelji na Zakonu o davku od dohodka iz leta 1961, ki se spreminja vsako leto z Zakonom o javnih financah.

| (19) | Shemo (g) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata. |
| --- | --- |

(19)

Shemo (g) upravlja vlada Gudžarata in temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata.

3.1.1   Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)

(a)   Pravna podlaga

| (20) | Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter odstavkih 4.1 do 4.30A HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(20)

Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter odstavkih 4.1 do 4.30A HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (21) | Shema AAS je sestavljena iz šestih podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 22. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do sheme AAS za fizični izvoz in do sheme AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do sheme AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, omenjene v odstavku 8.2 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (Export Oriented Unit – „EOU“), so upravičeni do sheme AAS za predvideni izvoz. Nenazadnje so vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ iz podshem vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva (back-to-back inland letter of credit). |
| --- | --- |

(21)

Shema AAS je sestavljena iz šestih podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 22. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do sheme AAS za fizični izvoz in do sheme AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do sheme AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo za kategorije „predvidenega izvoza“, omenjene v odstavku 8.2 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto (Export Oriented Unit – „EOU“), so upravičeni do sheme AAS za predvideni izvoz. Nenazadnje so vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom upravičeni do ugodnosti za „predvideni izvoz“ iz podshem vnaprejšnje pripustitve naročil (Advance Release Order – „ARO“) in vzajemnega notranjega akreditiva (back-to-back inland letter of credit).

(c)   Praktično izvajanje

| (22) | Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
  (i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vložkov za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v odobritvi;
  (ii)   letne potrebe: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na njegov pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;
  (iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;
  (iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati vložke, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi v posebni ekonomski coni (Special Economic Zone);
  (v)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati vložke iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko te pridobiva prek ARO. V teh primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in odobrene domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih predmetov. Z odobritvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;
  (vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine). |
| --- | --- |

(22)

Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:

(i)   fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz vložkov za proizvodnjo posebnega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v odobritvi;

(ii)   letne potrebe: takšna odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, ampak na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na njegov pretekli izvoz – brez dajatev uvaža vse vložke, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli nastalega izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov;

(iii)   vmesne dobave: ta podshema zajema primere, v katerih nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in je za ta namen upravičen do ugodnosti iz sheme AAS za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je dolžan izvoziti končni izdelek;

(iv)   predvideni izvoz: ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati vložke, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ proda kategorijam kupcev, navedenih v odstavku 8.2.(b) do (f), (g), (i) in (j) FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014. Indijska vlada trdi, da se predvideni izvoz nanaša na transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Kot predvideni izvoz se šteje več kategorij dobave, če se blago izdeluje v Indiji, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti (EOU) ali družbi v posebni ekonomski coni (Special Economic Zone);

(v)   ARO: imetnik AAS, ki namerava pridobivati vložke iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko te pridobiva prek ARO. V teh primerih so vnaprejšnje odobritve validirane kot ARO in odobrene domačemu dobavitelju ob dobavi v njej določenih predmetov. Z odobritvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kakor so določene v odstavku 8.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in vračila končne trošarine). Mehanizem ARO vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine;

(vi)   vzajemni notranji akreditiv: ta podshema spet zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi odobritev samo za neposreden uvoz glede vrednosti in količin domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 (tj. sheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračilo za predvideni izvoz in povračilo končne trošarine).

| (23) | Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči izvoznik v OPP pridobil koncesije le za eno podshemo, povezano z zadevnim izdelkom, in sicer shemo AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme. |
| --- | --- |

(23)

Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči izvoznik v OPP pridobil koncesije le za eno podshemo, povezano z zadevnim izdelkom, in sicer shemo AAS za predvideni izvoz. Zato ni treba določiti možnosti uvedbe izravnalnega ukrepa za preostale neuporabljene podsheme.

| (24) | Indijska vlada v zvezi z uporabo sheme AAS za predvideni izvoz v OPP določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (Standard Input-Output Norms – SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, izdaja pa jih indijska vlada. |
| --- | --- |

(24)

Indijska vlada v zvezi z uporabo sheme AAS za predvideni izvoz v OPP določi količino in vrednost nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza, kar je zapisano na odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu na odobritev vpisati ustrezne transakcije. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi indijska vlada na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (Standard Input-Output Norms – SION). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, izdaja pa jih indijska vlada.

| (25) | Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi evidenco dejanske potrošnje brez dajatev uvoženega/brez trošarin domače nabavljenega blaga v predpisani obliki (odstavka 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne. |
| --- | --- |

(25)

Za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, je imetnik vnaprejšnje odobritve zakonsko zavezan voditi evidenco dejanske potrošnje brez dajatev uvoženega/brez trošarin domače nabavljenega blaga v predpisani obliki (odstavka 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014). To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v skladu s Prilogo 23, v vseh pogledih verodostojne in pravilne.

| (26) | Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku (24 mesecih z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev) po izdaji odobritve. |
| --- | --- |

(26)

Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem časovnem roku (24 mesecih z možnostjo dveh podaljšanj po 6 mesecev) po izdaji odobritve.

| (27) | Ugotovljeno je bilo, da ni bilo povezave med uvoženimi vložki in izvoženimi končnimi izdelki. Upravičeni vložki so lahko tudi surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelkov z zgornjega dela proizvodne verige. Prav tako je bilo ugotovljeno, da vložnik ni vodil evidence potrošnje za vsa dovoljenja iz uvodne izjave 25, ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je vložnik še naprej prejemal ugodnosti iz sheme AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja. |
| --- | --- |

(27)

Ugotovljeno je bilo, da ni bilo povezave med uvoženimi vložki in izvoženimi končnimi izdelki. Upravičeni vložki so lahko tudi surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji izdelkov z zgornjega dela proizvodne verige. Prav tako je bilo ugotovljeno, da vložnik ni vodil evidence potrošnje za vsa dovoljenja iz uvodne izjave 25, ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Kljub kršitvi te zahteve je vložnik še naprej prejemal ugodnosti iz sheme AAS, ki so bile glede na ugotovljeno precenitev SION tudi višje od tistih, ki jih določa zakonodaja.

(d)   Sklep

| (28) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti. |
| --- | --- |

(28)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek indijske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.

| (29) | Poleg tega so ugodnosti iz sheme AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega so ugodnosti iz sheme AAS za predvideni izvoz očitno zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične ter se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.

| (30) | S tem pregledom je bilo tako potrjeno, da se glavna podshema, uporabljena v tem primeru, ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bili vložki porabljeni pri proizvodnji izvoženega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Sam SION ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, saj je bilo ugotovljeno, da je premalo strog in da indijska vlada ne zahteva vračila presežkov prejetih ugodnosti. Indijska vlada namreč ni izvajala nobenega učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih vložkov, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Nenazadnje je bilo potrjeno, da vključitev pooblaščenih revizorjev v postopek preverjanja v praksi ni zagotovljena, čeprav je zakonsko obvezna. |
| --- | --- |

(30)

S tem pregledom je bilo tako potrjeno, da se glavna podshema, uporabljena v tem primeru, ne more šteti kot dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bili vložki porabljeni pri proizvodnji izvoženega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Sam SION ni mogoče šteti za sistem preverjanja dejanske potrošnje, saj je bilo ugotovljeno, da je premalo strog in da indijska vlada ne zahteva vračila presežkov prejetih ugodnosti. Indijska vlada namreč ni izvajala nobenega učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih vložkov, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) morala storiti. Nenazadnje je bilo potrjeno, da vključitev pooblaščenih revizorjev v postopek preverjanja v praksi ni zagotovljena, čeprav je zakonsko obvezna.

| (31) | Proti shemi AAS za predvideni izvoz se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(31)

Proti shemi AAS za predvideni izvoz se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun višine subvencije

| (32) | V odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali sistemov nadomestnega povračila pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu vložkov. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(32)

V odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali sistemov nadomestnega povračila pomeni ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu vložkov. Glede tega se opozarja, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in Prilogo I(i) k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. Kakor je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne ustreznost domnevnega sistema preverjanja.

| (33) | Znesek subvencije za vložnika je bil izračunan na podlagi izpadlih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v okviru podsheme za predvideni izvoz v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celoten prihodek od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(33)

Znesek subvencije za vložnika je bil izračunan na podlagi izpadlih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, ki je bil uvožen v okviru podsheme za predvideni izvoz v OPP (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celoten prihodek od izvoza v OPP kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (34) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,52 %. |
| --- | --- |

(34)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,52 %.

3.1.2   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (35) | Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(35)

Shema DEPBS je podrobno opisana v odstavku 4.3 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 4 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (36) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(36)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (37) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi SION (glej uvodno izjavo 24) in učinka carin na domnevne uvozne količine, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP sedanje preiskave je bila 8 % z najvišjo dovoljeno vrednostjo 58 Rs/kg. |
| --- | --- |

(37)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za dobropise DEPBS, ki so izračunani kot delež vrednosti izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Take stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom. Določene so na podlagi SION (glej uvodno izjavo 24) in učinka carin na domnevne uvozne količine, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DEPBS za zadevni izdelek v OPP sedanje preiskave je bila 8 % z najvišjo dovoljeno vrednostjo 58 Rs/kg.

| (38) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom podati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru sheme DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času podajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(38)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Ko pride do izvozne transakcije, mora izvoznik indijskim organom podati izjavo, s katero navaja, da izvoz poteka v okviru sheme DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument med drugim vsebuje znesek dobropisa DEPBS, ki se dodeli za navedeno izvozno transakcijo. Na tej točki je izvozniku znana ugodnost, ki jo bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, indijska vlada ne more več odločati o dodelitvi dobropisa DEPBS. Primerna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se je uporabljala v času podajanja izvozne izjave. Tako stopnje ugodnosti ni možno spreminjati za nazaj.

| (39) | Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(39)

Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi DEPBS po obračunskem načelu lahko knjižijo kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Takšni dobropisi se lahko uporabljajo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, ki se uvaža neomejeno, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takimi dobropisi, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi DEPBS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.

| (40) | Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Rok za predložitev vlog je 3 mesece po izvozu, vendar, kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska). |
| --- | --- |

(40)

Vloge za dobropise DEPBS se predložijo elektronsko in lahko zajemajo neomejeno število izvoznih transakcij. Rok za predložitev vlog je 3 mesece po izvozu, vendar, kakor je jasno določeno v odstavku 9.3 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, je vloge, prejete po izteku rokov za oddajo vlog, vedno mogoče upoštevati ob uvedbi manjše kazenske takse (tj. 10 % upravičenega zneska).

| (41) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. |
| --- | --- |

(41)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo.

(d)   Sklep

| (42) | Shema DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(42)

Shema DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis DEPBS je finančni prispevek indijske vlade, saj bo dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis DEPBS za izvoznika pomeni ugodnost, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (43) | Shema DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Shema DEPBS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (44) | Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS. |
| --- | --- |

(44)

Ta shema se ne more šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, kot je trdil vložnik. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v pomenu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti DEPBS ne glede na to, ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, še vedno upravičeni do ugodnosti iz sheme DEPBS.

(e)   Izračun višine subvencije

| (45) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bila višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunana glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V tem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da so bile ugodnosti, ki izhajajo iz sheme DEPBS, osredotočene na zadevni izdelek. Zato se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz sheme DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije zadevnega izdelka v okviru te sheme v OPP. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da so bile ugodnosti, ki izhajajo iz sheme DEPBS, osredotočene na zadevni izdelek. Zato se šteje za ustrezno, da se ugodnosti iz sheme DEPBS izračunajo kot vsota dobropisov, prejetih za vse izvozne transakcije zadevnega izdelka v okviru te sheme v OPP.

| (47) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(47)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.

| (48) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (49) | Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 7,52 %. |
| --- | --- |

(49)

Glede na navedeno stopnja subvencije, ugotovljena v OPP za vložnika v okviru te sheme, znaša 7,52 %.

3.1.3   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga („EPCGS“)

(a)   Pravna podlaga

| (50) | Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(50)

Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 FTP 2004–2009 in FTP 2009–2014 ter poglavju 5 HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (51) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev. |
| --- | --- |

(51)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, ki so povezani s podpornimi proizvajalci in izvajalci storitev.

(c)   Praktično izvajanje

| (52) | Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. EPCGS določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi pogoja obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in rabljenega, starega do deset let) po znižani stopnji dajatve. V ta namen izda indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine dovoljenje EPCGS. EPCGS določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vso investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se investicijsko blago lahko uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (53) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(53)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost predvidenega izvoza glede na dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

(d)   Sklep

| (54) | Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(54)

Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek indijske vlade, ker ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (55) | Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(55)

Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (56) | Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(56)

Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Takšni dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun višine subvencije

| (57) | Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago, uporabljeno na področju petrokemije in v drugih sektorjih, za katere je vložnik prejel ugodnosti, v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je štela kot primerna komercialna kreditna obrestna mera, ki jo je vložnik uporabljal za prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(57)

Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago, uporabljeno na področju petrokemije in v drugih sektorjih, za katere je vložnik prejel ugodnosti, v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se odrazila polna vrednost ugodnosti skozi čas, so bile temu znesku dodane obresti. V ta namen se je štela kot primerna komercialna kreditna obrestna mera, ki jo je vložnik uporabljal za prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (58) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na prihodek od izvoza v petrokemičnem sektorju in drugih sektorjih, za katere so bile v OPP prejete ugodnosti, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na prihodek od izvoza v petrokemičnem sektorju in drugih sektorjih, za katere so bile v OPP prejete ugodnosti, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza.

| (59) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP znaša 1,49 %. |
| --- | --- |

(59)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP znaša 1,49 %.

3.1.4   Shema usmeritve v trg („FMS“)

(a)   Pravna podlaga

| (60) | Shema FMS je podrobno opisana v odstavkih 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004–2009 in odstavkih 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009–2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014. |
| --- | --- |

(60)

Shema FMS je podrobno opisana v odstavkih 3.9.1 do 3.9.2.2 FTP 2004–2009 in odstavkih 3.14.1 do 3.14.3 FTP 2009–2014 ter v odstavkih 3.20 do 3.20.3 HOP I 2004–2009 in odstavkih 3.8 do 3.8.2 HOP I 2009–2014.

(b)   Upravičenost

| (61) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(61)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (62) | V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % do 3 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz te sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati. |
| --- | --- |

(62)

V okviru te sheme je izvoz vseh izdelkov v države, navedene v Dodatku 37(C) k HOP I 2004–2009 in HOP I 2009–2014, upravičen do dobropisa za carine v višini 2,5 % do 3 % vrednosti FOB izdelkov, izvoženih po tej shemi. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodek od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz te sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, ruda, žito, sladkor in naftni derivati.

| (63) | Dobropisi za carine iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(63)

Dobropisi za carine iz sheme FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabljajo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli vložkov ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (64) | Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine. |
| --- | --- |

(64)

Certifikat o upravičenosti do dobropisa po opravljenem izvozu ali odpremi blaga izda pristanišče, iz katerega je bil opravljen izvoz. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za carine.

(d)   Sklep

| (65) | Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za carine FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(65)

Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za carine FMS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis naknadno uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev in se bo zato zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za carine FMS zagotavlja ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (66) | Shema FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(66)

Shema FMS je prav tako zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (67) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(67)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I (točka (i)), Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene vložke. Na voljo ni sistema ali postopka za ugotavljanje, kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je tudi upravičen do ugodnosti FMS ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli vložke. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bili uvoženi kakršni koli vložki. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do ugodnosti iz sheme FMS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za carine FMS za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   Izračun višine subvencije

| (68) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, je bil izračunan glede na ugodnost za prejemnika za izvoz zadevnega izdelka, ki je bila ugotovljena v OPP, kot jo je vložnik, ki uporablja shemo, po obračunskem načelu knjižil kot prihodek na stopnji izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(68)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, je bil izračunan glede na ugodnost za prejemnika za izvoz zadevnega izdelka, ki je bila ugotovljena v OPP, kot jo je vložnik, ki uporablja shemo, po obračunskem načelu knjižil kot prihodek na stopnji izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v OPP kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (69) | Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec. |
| --- | --- |

(69)

Kadar so bili predloženi upravičeni zahtevki, so bile pristojbine za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od tako pridobljenih dobropisov, pri čemer je znesek subvencije postal števec.

| (70) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,87 %. |
| --- | --- |

(70)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo v OPP za vložnika znaša 0,87 %.

3.1.5   Shema usmeritve v izdelek („FPS“)

| (71) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme FPS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(71)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik v OPP ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme FPS. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.1.6   Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)

| (72) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES v OPP. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(72)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da vložnik ni prejel nikakršnih ugodnosti iz sheme ITES v OPP. Zato nadaljnja analiza te sheme v tej preiskavi ni bila potrebna.

3.1.7   Shema spodbud pri kapitalskih naložbah („CIIS“) vlade Gudžarata

| (73) | Država Gudžarat upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki oprostitev in/ali odložitev prometnega in nakupnega davka, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države. |
| --- | --- |

(73)

Država Gudžarat upravičenim industrijskim podjetjem priznava spodbude v obliki oprostitev in/ali odložitev prometnega in nakupnega davka, da bi spodbudila industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij te države.

(a)   Pravna podlaga

| (74) | Ta shema, kot jo izvaja vlada Gudžarata, je podrobno opisana v Resoluciji vlade Gudžarata št. INC-1095/2000(3)/I z dne 11. septembra 1995, v obvestilu vlade, oddelek za finance št. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH z dne 1. aprila 2006 in v predpisu 18A Predpisov o davku na dodano vrednost Gudžarata (2006). |
| --- | --- |

(74)

Ta shema, kot jo izvaja vlada Gudžarata, je podrobno opisana v Resoluciji vlade Gudžarata št. INC-1095/2000(3)/I z dne 11. septembra 1995, v obvestilu vlade, oddelek za finance št. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH z dne 1. aprila 2006 in v predpisu 18A Predpisov o davku na dodano vrednost Gudžarata (2006).

(b)   Upravičenost

| (75) | Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstajajo izčrpni seznami industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene, kar podjetjem iz nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud. |
| --- | --- |

(75)

Družbe, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do ugodnosti iz te sheme. Kljub temu pa obstajajo izčrpni seznami industrij, ki do teh ugodnosti niso upravičene, kar podjetjem iz nekaterih področij delovanja onemogoča koriščenje teh spodbud.

(c)   Praktično izvajanje

| (76) | V okviru te sheme morajo podjetja investirati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote Gudžarata, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena oziroma „prepovedana“. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se podjetje nahaja ali se bo nahajalo. |
| --- | --- |

(76)

V okviru te sheme morajo podjetja investirati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo nekatere ozemeljske enote Gudžarata, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena oziroma „prepovedana“. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se podjetje nahaja ali se bo nahajalo.

| (77) | Spodbude se lahko dodelijo kadar koli, ker ni časovnih omejitev niti glede izpolnitve vloge za spodbude niti glede izpolnjevanja količinskih meril. |
| --- | --- |

(77)

Spodbude se lahko dodelijo kadar koli, ker ni časovnih omejitev niti glede izpolnitve vloge za spodbude niti glede izpolnjevanja količinskih meril.

(d)   Sklep

| (78) | Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek vlade Gudžarata, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitve od prometnega in nakupnega davka, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani. |
| --- | --- |

(78)

Ta shema določa subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek vlade Gudžarata, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitve od prometnega in nakupnega davka, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega te spodbude pomenijo ugodnost za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.

| (79) | Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim podjetjem, ki so investirala v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja. |
| --- | --- |

(79)

Nadalje je ta shema regionalno specifična v smislu člena 4(2)(a) in člena 4(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo tistim podjetjem, ki so investirala v nekatera geografska območja v pristojnosti zadevne države. Ni na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja ugodnosti odvisna od zadevnega območja.

| (80) | Proti shemi CIIS in vladi Gudžarata se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(80)

Proti shemi CIIS in vladi Gudžarata se torej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (81) | Vložnik je trdil, da za enega od svojih obratov ni več upravičen do ugodnosti iz sheme CIIS. S preiskavo je bila ta trditev potrjena. Upravičenost do ugodnosti za drugi obrat je potekla med sedanjo preiskavo. Subvencije, prejete za dejavnosti teh obratov, zato niso bile upoštevane pri izračunu zneska subvencije. |
| --- | --- |

(81)

Vložnik je trdil, da za enega od svojih obratov ni več upravičen do ugodnosti iz sheme CIIS. S preiskavo je bila ta trditev potrjena. Upravičenost do ugodnosti za drugi obrat je potekla med sedanjo preiskavo. Subvencije, prejete za dejavnosti teh obratov, zato niso bile upoštevane pri izračunu zneska subvencije.

| (82) | Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega in nakupnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 0,31 %. |
| --- | --- |

(82)

Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega in nakupnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na celotno prodajo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. Stopnja subvencije je znašala 0,31 %.

3.1.8   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (83) | Višina vseh subvencij skupaj, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določena v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, znaša 10,73 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Višina vseh subvencij skupaj, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določena v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, znaša 10,73 %. Ta znesek subvencije presega prag de minimis, naveden v členu 14(5) osnovne uredbe.

| (84) | Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP. |
| --- | --- |

(84)

Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da se je subvencioniranje nadaljevalo v OPP.

3.2   Trajnost spremenjenih okoliščin glede subvencioniranja

| (85) | V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine glede subvencioniranja v OPP znatno spremenile. |
| --- | --- |

(85)

V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so se okoliščine glede subvencioniranja v OPP znatno spremenile.

| (86) | Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje indijske vlade, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijske vlade. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Dokazov o tem, da se sheme v bližnji prihodnosti ne bodo nadaljevale ali da bodo uvedene nove sheme, ni na voljo. |
| --- | --- |

(86)

Ugotovljeno je bilo, da je vložnik v OPP še naprej koristil subvencioniranje indijske vlade, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi indijske vlade. Nadalje je stopnja subvencioniranja, ugotovljena v sedanjem pregledu, nižja od stopnje, ugotovljene v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom. Dokazov o tem, da se sheme v bližnji prihodnosti ne bodo nadaljevale ali da bodo uvedene nove sheme, ni na voljo.

| (87) | Ker je bilo dokazano, da je vložnik deležen mnogo manjšega subvencioniranja kot prej in da obstaja verjetnost, da bo še naprej prejemal zneske subvencij, ki so nižji od ugotovljenih v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom, se sklene, da je nadaljevanje veljavnih ukrepov višje od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki povzročajo škodo, ter da je zaradi novih ugotovitev treba spremeniti raven ukrepov. |
| --- | --- |

(87)

Ker je bilo dokazano, da je vložnik deležen mnogo manjšega subvencioniranja kot prej in da obstaja verjetnost, da bo še naprej prejemal zneske subvencij, ki so nižji od ugotovljenih v zadnji preiskavi v zvezi s pregledom, se sklene, da je nadaljevanje veljavnih ukrepov višje od subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi in ki povzročajo škodo, ter da je zaradi novih ugotovitev treba spremeniti raven ukrepov.

4.   IZRAVNALNI IN PROTIDAMPINŠKI UKREPI

4.1   Izravnalni ukrepi

| (88) | V skladu s členom 19 osnovne uredbe in razlogi za sedanji pregled iz obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za vložnika zmanjšala s 13,8 % na 10,7 % in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena za tega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1286/2008. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 19 osnovne uredbe in razlogi za sedanji pregled iz obvestila o začetku je ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za vložnika zmanjšala s 13,8 % na 10,7 % in je treba zato ustrezno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki je uvedena za tega proizvajalca izvoznika z Uredbo (ES) št. 1286/2008.

| (89) | Spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve je treba določiti na ravni nove stopnje subvencioniranja, ugotovljene pri sedanjem pregledu, ker so stopnje škode, izračunane pri prvotni protisubvencijski preiskavi, ostale višje. |
| --- | --- |

(89)

Spremenjeno stopnjo izravnalne dajatve je treba določiti na ravni nove stopnje subvencioniranja, ugotovljene pri sedanjem pregledu, ker so stopnje škode, izračunane pri prvotni protisubvencijski preiskavi, ostale višje.

| (90) | Da bi preprečili, da bi se zaradi nihanj cen PET, ki so posledica sprememb cen surove nafte, pobirale večje dajatve, je bilo v prvotni protisubvencijski preiskavi sklenjeno, da morajo biti ukrepi v obliki posebne dajatve. Iz istega razloga se šteje, da je treba temu pristopu slediti tudi v sedanjem pregledu. Zato znaša spremenjeni znesek posebne dajatve 90,4 EUR/tono. |
| --- | --- |

(90)

Da bi preprečili, da bi se zaradi nihanj cen PET, ki so posledica sprememb cen surove nafte, pobirale večje dajatve, je bilo v prvotni protisubvencijski preiskavi sklenjeno, da morajo biti ukrepi v obliki posebne dajatve. Iz istega razloga se šteje, da je treba temu pristopu slediti tudi v sedanjem pregledu. Zato znaša spremenjeni znesek posebne dajatve 90,4 EUR/tono.

4.2   Protidampinški ukrepi

| (91) | Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 192/2007 na uvoz PET, ki ga je proizvedel vložnik. |
| --- | --- |

(91)

Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev, ki je bila uvedena z Uredbo (ES) št. 192/2007 na uvoz PET, ki ga je proizvedel vložnik.

| (92) | V prejšnjih preiskavah je bila protidampinška dajatev prilagojena, da bi se izognili dvojnemu štetju učinka ugodnosti zaradi izvoznih subvencij. V zvezi s tem člen 14(1) osnovne protidampinške uredbe in člen 24(1) osnovne uredbe določata, da za noben izdelek ne veljajo sočasno protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali izvoznega subvencioniranja. V prejšnjih preiskavah in sedanjem pregledu je bilo ugotovljeno, da so nekatere preiskovane subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da se lahko proti njim uvede izravnalni ukrep, predstavljale izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Glede drugih subvencijskih shem in zlasti sheme CIIS vlade Gudžarata ni bilo predloženih dokazov in ni bilo argumentirano, ali in v kakšnem obsegu so iste subvencije dvakrat izravnane, kadar so protidampinške in izravnalne dajatve sočasno uvedene za isti uvoženi izdelek. Še posebej ni bilo dokazov, da je bila s shemo CIIS znižana izvozna cena izdelka na drugačen način kot cena izdelkov, prodanih na domačem trgu. Tako shema CIIS vpliva na cene, po katerih proizvajalec prodaja svoje blago na domačem trgu in na izvoznih trgih na enak način in v enakem obsegu. |
| --- | --- |

(92)

V prejšnjih preiskavah je bila protidampinška dajatev prilagojena, da bi se izognili dvojnemu štetju učinka ugodnosti zaradi izvoznih subvencij. V zvezi s tem člen 14(1) osnovne protidampinške uredbe in člen 24(1) osnovne uredbe določata, da za noben izdelek ne veljajo sočasno protidampinški in izravnalni ukrepi za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali izvoznega subvencioniranja. V prejšnjih preiskavah in sedanjem pregledu je bilo ugotovljeno, da so nekatere preiskovane subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da se lahko proti njim uvede izravnalni ukrep, predstavljale izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Glede drugih subvencijskih shem in zlasti sheme CIIS vlade Gudžarata ni bilo predloženih dokazov in ni bilo argumentirano, ali in v kakšnem obsegu so iste subvencije dvakrat izravnane, kadar so protidampinške in izravnalne dajatve sočasno uvedene za isti uvoženi izdelek. Še posebej ni bilo dokazov, da je bila s shemo CIIS znižana izvozna cena izdelka na drugačen način kot cena izdelkov, prodanih na domačem trgu. Tako shema CIIS vpliva na cene, po katerih proizvajalec prodaja svoje blago na domačem trgu in na izvoznih trgih na enak način in v enakem obsegu.

| (93) | Te subvencije so kot take vplivale na izvozno ceno vložnika in povzročile višjo stopnjo dampinga. To pomeni, da so bile dokončne stopnje dampinga, ugotovljene pri prvotni protidampinški preiskavi, delno posledica obstoja izvoznih subvencij. |
| --- | --- |

(93)

Te subvencije so kot take vplivale na izvozno ceno vložnika in povzročile višjo stopnjo dampinga. To pomeni, da so bile dokončne stopnje dampinga, ugotovljene pri prvotni protidampinški preiskavi, delno posledica obstoja izvoznih subvencij.

| (94) | Zato je treba dokončne stopnje protidampinške dajatve za vložnika prilagoditi, da se spremenjena stopnja ugodnosti zaradi uvoznih subvencij v OPP upošteva pri sedanjem pregledu, da izraža dejansko stopnjo dampinga, ki po uvedbi prilagojene dokončne izravnalne dajatve ostane za izravnavo učinka izvoznih subvencij. |
| --- | --- |

(94)

Zato je treba dokončne stopnje protidampinške dajatve za vložnika prilagoditi, da se spremenjena stopnja ugodnosti zaradi uvoznih subvencij v OPP upošteva pri sedanjem pregledu, da izraža dejansko stopnjo dampinga, ki po uvedbi prilagojene dokončne izravnalne dajatve ostane za izravnavo učinka izvoznih subvencij.

| (95) | To pomeni, da bo treba nove stopnje subvencij upoštevati pri prilagoditvi prej ugotovljenih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(95)

To pomeni, da bo treba nove stopnje subvencij upoštevati pri prilagoditvi prej ugotovljenih stopenj dampinga.

| (96) | Zato bi morala biti stopnja protidampinške dajatve za vložnika 132,6 EUR/tono. |
| --- | --- |

(96)

Zato bi morala biti stopnja protidampinške dajatve za vložnika 132,6 EUR/tono.

| (97) | Vložnik in druge zainteresirane strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave – |
| --- | --- |

(97)

Vložnik in druge zainteresirane strani so bili obveščeni o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se predlagal zaključek preiskave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 1(2) Uredbe (ES) št. 193/2007 se del preglednice, ki se nanaša na družbo Reliance Industries Limited, nadomesti z naslednjim:

| Država | Družba | Izravnalna dajatev
  (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181“ |

Država

Družba

Izravnalna dajatev

(EUR/tono)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Reliance Industries Ltd

90,4

A181“

Člen 2

V členu 1(2) Uredbe (ES) št. 192/2007 se del preglednice, ki se nanaša na družbo Reliance Industries Limited, nadomesti z naslednjim:

| Država | Družba | Protidampinška dajatev
  (EUR/tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| „Indija | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181“ |

Država

Družba

Protidampinška dajatev

(EUR/tono)

Dodatna oznaka TARIC

„Indija

Reliance Industries Ltd

132,6

A181“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL L 301, 30.11.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 59, 27.2.2007, str. 34.

3

(4)  UL L 340, 19.12.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 301, 30.11.2000, str. 21.

5

(6)  UL L 59, 27.2.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 301, 30.11.2000, str. 88.

7

(8)  UL C 151, 10.6.2010, str. 17.

8

(9)  UL C 151, 10.6.2010, str. 15.

9

(10)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

10

---

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/29

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 907/2011

z dne 6. septembra 2011

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1105/2010 z dne 29. novembra 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Republike Koreje in s Tajvana (2) ter zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),

ob upoštevanju naslednjega:

A.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1105/2010 je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljene za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN 5402 20 00 („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1105/2010 je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz preje visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljene za prodajo na drobno, vključno z monofilamenti številke manj kot 67 deciteksov, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN 5402 20 00 („zadevni izdelek“).

| (2) | Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, sodelujočih v preiskavi, ki je privedla do uvedbe protidampinške dajatve („prvotna preiskava“), je bil izbran vzorec kitajskih proizvajalcev izvoznikov; za družbe, vključene v vzorec, so bile uvedene individualne stopnje dajatve v višini od 0 % do 5,5 %, za druge sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila določena stopnja dajatve v višini 5,3 %. Dvema sodelujočima nevzorčenima družbama je bila odobrena posamezna preiskava v smislu člena 17(3) osnovne uredbe; zanju je bila določena dajatev v višini od 0 % do 9,8 %. Za vse druge družbe v LRK je bila uvedena stopnja dajatve v višini 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v LRK, sodelujočih v preiskavi, ki je privedla do uvedbe protidampinške dajatve („prvotna preiskava“), je bil izbran vzorec kitajskih proizvajalcev izvoznikov; za družbe, vključene v vzorec, so bile uvedene individualne stopnje dajatve v višini od 0 % do 5,5 %, za druge sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, pa je bila določena stopnja dajatve v višini 5,3 %. Dvema sodelujočima nevzorčenima družbama je bila odobrena posamezna preiskava v smislu člena 17(3) osnovne uredbe; zanju je bila določena dajatev v višini od 0 % do 9,8 %. Za vse druge družbe v LRK je bila uvedena stopnja dajatve v višini 9,8 %.

| (3) | Člen 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 novim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki izpolnjujejo merila iz navedenega člena, omogoča, da se jim odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, tj. 5,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 novim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki izpolnjujejo merila iz navedenega člena, omogoča, da se jim odobri stopnja dajatve, ki se uporablja za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec, tj. 5,3 %.

B.   ZAHTEVKI NOVIH PROIZVAJALCEV IZVOZNIKOV

| (4) | Dve družbi („vložnika“) sta zahtevali odobritev „statusa novega proizvajalca izvoznika“ („SNPI“). |
| --- | --- |

(4)

Dve družbi („vložnika“) sta zahtevali odobritev „statusa novega proizvajalca izvoznika“ („SNPI“).

| (5) | Za ugotovitev, ali oba vložnika izpolnjujeta merila za odobritev SNPI iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010, je bilo s preiskavo preverjeno, ali za posameznega vložnika velja, da:






  — | je proizvajalec zadevnega izdelka v LRK, |
| --- | --- | --- |

(5)

Za ugotovitev, ali oba vložnika izpolnjujeta merila za odobritev SNPI iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010, je bilo s preiskavo preverjeno, ali za posameznega vložnika velja, da:

—

je proizvajalec zadevnega izdelka v LRK,

| — | v obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009), v Unijo ni izvažal zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

v obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009), v Unijo ni izvažal zadevnega izdelka,

| — | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v LRK, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo, |
| --- | --- |

—

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v LRK, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni z navedeno uredbo,

| — | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo. |
| --- | --- |

—

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo.

| (6) | Vložnikoma so bili poslani vprašalniki z zahtevo, da predložita dokaze o izpolnjevanju navedenih meril. |
| --- | --- |

(6)

Vložnikoma so bili poslani vprašalniki z zahtevo, da predložita dokaze o izpolnjevanju navedenih meril.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za določitev izpolnjevanja meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih obeh vložnikov:






  — | Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za določitev izpolnjevanja meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih obeh vložnikov:

—

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd,

| — | Amann Twisting Yancheng Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Amann Twisting Yancheng Co. Ltd.

C.   UGOTOVITVE

| (8) | Preiskava predloženih informacij glede enega vložnika, Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, je pokazala, da je predložil zadostne dokaze o izpolnjevanju meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Zato se temu vložniku lahko odobri tehtana povprečna stopnja dajatve za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec (tj. 5,3 %), v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010, in ga je treba dodati na seznam proizvajalcev izvoznikov iz člena 1(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Preiskava predloženih informacij glede enega vložnika, Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd, je pokazala, da je predložil zadostne dokaze o izpolnjevanju meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Zato se temu vložniku lahko odobri tehtana povprečna stopnja dajatve za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec (tj. 5,3 %), v skladu s členom 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010, in ga je treba dodati na seznam proizvajalcev izvoznikov iz člena 1(2) navedene uredbe.

| (9) | Preiskava predloženih informacij glede drugega vložnika, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, je pokazala, da ni predložil zadostnih dokazov o izpolnjevanju meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Preiskava je zlasti pokazala, da proizvajalec ne proizvaja preje visoke trdnosti iz poliestra, glavne surovine, uporabljene v proizvodnem postopku, ampak jo nabavlja pri nepovezanih dobaviteljih. Filament je obdelan v različnih proizvodnih fazah, vključno s sukanjem, na koncu pa se izvaža pod opredelitvijo zadevnega izdelka. Ker vložnik ni proizvajal zadevnega izdelka, ampak ga je dejansko le obdeloval, je bilo sklenjeno, da se Amann Twisting Yancheng Co. Ltd ne more šteti za proizvajalca zadevnega izdelka. Zato ne izpolnjuje zahteve SNPI, da mora biti družba, ki zahteva SNPI, „proizvajalec“ zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(9)

Preiskava predloženih informacij glede drugega vložnika, Amann Twisting Yancheng Co. Ltd, je pokazala, da ni predložil zadostnih dokazov o izpolnjevanju meril iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. Preiskava je zlasti pokazala, da proizvajalec ne proizvaja preje visoke trdnosti iz poliestra, glavne surovine, uporabljene v proizvodnem postopku, ampak jo nabavlja pri nepovezanih dobaviteljih. Filament je obdelan v različnih proizvodnih fazah, vključno s sukanjem, na koncu pa se izvaža pod opredelitvijo zadevnega izdelka. Ker vložnik ni proizvajal zadevnega izdelka, ampak ga je dejansko le obdeloval, je bilo sklenjeno, da se Amann Twisting Yancheng Co. Ltd ne more šteti za proizvajalca zadevnega izdelka. Zato ne izpolnjuje zahteve SNPI, da mora biti družba, ki zahteva SNPI, „proizvajalec“ zadevnega izdelka.

| (10) | Zahtevek te družbe za SNPI je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(10)

Zahtevek te družbe za SNPI je bil zato zavrnjen.

D.   SPREMEMBA SEZNAMA DRUŽB, KI SO UPRAVIČENE DO INDIVIDUALNE STOPNJE DAJATVE

| (11) | Glede na ugotovitve preiskave iz uvodne izjave 8 se ugotavlja, da je treba družbo Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd dodati na seznam družb s stopnjo dajatve 5,3 %, navedenih v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010. |
| --- | --- |

(11)

Glede na ugotovitve preiskave iz uvodne izjave 8 se ugotavlja, da je treba družbo Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd dodati na seznam družb s stopnjo dajatve 5,3 %, navedenih v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010.

| (12) | Vložnika in industrija Unije so bili obveščeni o ugotovitvah preiskave in so imeli možnost predložiti svoje pripombe. |
| --- | --- |

(12)

Vložnika in industrija Unije so bili obveščeni o ugotovitvah preiskave in so imeli možnost predložiti svoje pripombe.

| (13) | Vsi argumenti in stališča zainteresiranih strani so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni – |
| --- | --- |

(13)

Vsi argumenti in stališča zainteresiranih strani so bili analizirani in upoštevani, če so bili utemeljeni –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga iz člena 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 1105/2010 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

SODELUJOČI KITAJSKI PROIZVAJALCI IZVOZNIKI, KI NISO VKLJUČENI V VZOREC

Dodatna oznaka TARIC A977

| Ime družbe | Kraj |
| --- | --- |
| Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi“ |

Ime družbe

Kraj

Heilongjiang Longdi Co. Ltd

Harbin

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

Wujiang

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

Jiaxing

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

Wuxi“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. septembra 2011

Za Svet

Predsednik

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 315, 1.12.2010, str. 1.

2

---

| 9.9.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | L 232/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2011

SL

Uradni list Evropske unije

L 232/31

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 908/2011

z dne 8. septembra 2011

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2011

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AR | 33,3 |
| EC | 32,6 |
| MK | 49,0 |
| ZZ | 38,3 |
| 0707 00 05 | AR | 24,2 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 75,9 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| EC | 39,5 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 50 10 | AR | 76,3 |
| CL | 91,9 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 66,0 |
| UY | 48,4 |
| ZA | 82,6 |
| ZZ | 62,6 |
| 0806 10 10 | EG | 156,9 |
| MA | 175,2 |
| TR | 118,3 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 127,6 |
| 0808 10 80 | CL | 62,8 |
| CN | 78,7 |
| NZ | 105,6 |
| US | 82,4 |
| ZA | 89,4 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 96,8 |
| 0809 30 | TR | 146,7 |
| ZZ | 146,7 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| KE | 58,0 |
| ZZ | 49,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AR

33,3

EC

32,6

MK

49,0

ZZ

38,3

0707 00 05

AR

24,2

TR

127,5

ZZ

75,9

0709 90 70

AR

40,2

EC

39,5

TR

125,7

ZZ

68,5

0805 50 10

AR

76,3

CL

91,9

MX

39,8

PY

33,5

TR

66,0

UY

48,4

ZA

82,6

ZZ

62,6

0806 10 10

EG

156,9

MA

175,2

TR

118,3

ZA

59,8

ZZ

127,6

0808 10 80

CL

62,8

CN

78,7

NZ

105,6

US

82,4

ZA

89,4

ZZ

83,8

0808 20 50

CN

74,4

TR

116,3

ZA

99,6

ZZ

96,8

0809 30

TR

146,7

ZZ

146,7

0809 40 05

BA

41,6

KE

58,0

ZZ

49,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---