# Euroopa Liidu L 240/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.240.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 240 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide16. september 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.240.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 240

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide16. september 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 922/2011, 15. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2011, 15. september 2011, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 924/2011, 15. september 2011, rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta | 6 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/541/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 2. september 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 8 |
| | | 2011/542/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 2. september 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 922/2011, 15. september 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2011, 15. september 2011, millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 924/2011, 15. september 2011, rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta

6

OTSUSED

2011/541/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 2. september 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

8

2011/542/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 2. september 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 922/2011,

15. september 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | EG | 135,3 |
| TR | 111,1 |
| ZZ | 123,2 |
| 0709 90 70 | TR | 123,8 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 50 10 | AR | 74,5 |
| CL | 83,5 |
| TR | 67,0 |
| UY | 59,0 |
| ZA | 81,1 |
| ZZ | 73,0 |
| 0806 10 10 | MK | 85,4 |
| TR | 103,7 |
| ZZ | 94,6 |
| 0808 10 80 | AR | 148,7 |
| CL | 150,0 |
| NZ | 110,7 |
| US | 185,1 |
| ZA | 99,8 |
| ZZ | 138,9 |
| 0808 20 50 | AR | 217,1 |
| CN | 74,4 |
| TR | 116,3 |
| ZA | 149,3 |
| ZZ | 139,3 |
| 0809 30 | TR | 139,6 |
| ZZ | 139,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

EG

135,3

TR

111,1

ZZ

123,2

0709 90 70

TR

123,8

ZZ

123,8

0805 50 10

AR

74,5

CL

83,5

TR

67,0

UY

59,0

ZA

81,1

ZZ

73,0

0806 10 10

MK

85,4

TR

103,7

ZZ

94,6

0808 10 80

AR

148,7

CL

150,0

NZ

110,7

US

185,1

ZA

99,8

ZZ

138,9

0808 20 50

AR

217,1

CN

74,4

TR

116,3

ZA

149,3

ZZ

139,3

0809 30

TR

139,6

ZZ

139,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 923/2011,

15. september 2011,

millega määratakse kindlaks alates 16. septembrist 2011 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 5 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. septembrist 2011 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. septembrist 2011 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. septembril 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. septembrist 2011

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 (eurot/t), kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 (eurot/t), kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

31.8.2011-14.9.2011

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 253,77 | 209,41 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 341,37 | 331,37 | 311,37 |
| Lahe lisatasu | — | 14,96 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 32,13 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

253,77

209,41

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

341,37

331,37

311,37

Lahe lisatasu

—

14,96

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

32,13

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 18,22 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 50,32 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

18,22 eurot/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

50,32 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

| 16.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 924/2011,

15. september 2011,

rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 avatud pakkumismenetluse raames toimuvas neljandas osalises pakkumiskutses kinnitatava minimaalse tollimaksumäära kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 187 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 (2) on 2010/2011. turustusaastaks välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 634/2011 (2) on 2010/2011. turustusaastaks välja kuulutatud alaline pakkumismenetlus CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru vähendatud tollimaksumääraga impordiks.

| (2) | Arvestades osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumusi, peab komisjon otsustama, kas vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 634/2011 artiklile 6 kehtestada või jätta kehtestamata minimaalne tollimaksumäär kaheksakohalise CN-koodi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumusi, peab komisjon otsustama, kas vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 634/2011 artiklile 6 kehtestada või jätta kehtestamata minimaalne tollimaksumäär kaheksakohalise CN-koodi kohta.

| (3) | Neljanda osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumuste põhjal tuleks minimaalne tollimaksumäär kehtestada teatavate CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ning minimaalset tollimaksumäära muude CN-koodi alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ei kehtestata. |
| --- | --- |

(3)

Neljanda osalise pakkumiskutse alusel esitatud pakkumuste põhjal tuleks minimaalne tollimaksumäär kehtestada teatavate CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ning minimaalset tollimaksumäära muude CN-koodi alla kuuluva suhkru kaheksakohaliste koodide kohta ei kehtestata.

| (4) | Turu kiireks teavitamiseks ja meetme tõhusa haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(4)

Turu kiireks teavitamiseks ja meetme tõhusa haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruses (EL) nr 634/2011 sätestatud pakkumismenetluse raames neljanda osalise pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumuste esitamise tähtaeg lõpeb 14. septembril 2011, on minimaalne tollimaksumäär kehtestatud või ei ole kehtestatud, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas CN-koodi 1701 alla kuuluva suhkru kaheksakohalise koodi kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. september 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 30.6.2011, lk 21.

2

---

LISA

Minimaalne tollimaksumäär

| (eurot/t) |
| --- |
| Kaheksakohaline CN-kood | Minimaalne tollimaksumäär |
| 1 | 2 |
| 1701 11 10 | — |
| 1701 11 90 | 208,00 |
| 1701 12 10 | X |
| 1701 12 90 | X |
| 1701 91 00 | X |
| 1701 99 10 | 275,10 |
| 1701 99 90 | X |
| (—) | Minimaalne tollimaksumäär kehtestamata (kõik pakkumused tagasi lükatud). |

(eurot/t)

Kaheksakohaline CN-kood

Minimaalne tollimaksumäär

1

2

1701 11 10

—

1701 11 90

208,00

1701 12 10

X

1701 12 90

X

1701 91 00

X

1701 99 10

275,10

1701 99 90

X

(—)

Minimaalne tollimaksumäär kehtestamata (kõik pakkumused tagasi lükatud).

| (X) | Pakkumused puuduvad. |
| --- | --- |

(X)

Pakkumused puuduvad.

---

OTSUSED

| 16.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/8

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

2. september 2011,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2011/541/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (rakendusotsus 2011/344/EL), (2) et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (rakendusotsus 2011/344/EL), (2) et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga esimest korda läbi edusammud, mida ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga esimest korda läbi edusammud, mida ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.

| (3) | Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (-0,7 % aastal 2011, 0,0 % aastal 2012, 2,5 % aastal 2013 ja 3,9 % aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega Portugalile valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 101,1 % aastal 2011, 106,2 % aastal 2012, 107,3 % aastal 2013 ja 106,4 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks seejärel vähenema, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (-0,7 % aastal 2011, 0,0 % aastal 2012, 2,5 % aastal 2013 ja 3,9 % aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega Portugalile valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 101,1 % aastal 2011, 106,2 % aastal 2012, 107,3 % aastal 2013 ja 106,4 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks seejärel vähenema, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel.

| (4) | 2011. aasta esimese poole valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium täideti. Siiski viitasid viimased andmed sellele, et on tekkimas lõhe eelarvesuundumuste ja 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärkide vahel. Tingituna ülekuludest esimesel poolaastal, ebapiisavatest maksuvälistest tuludest ja mõne tehingu ümberklassifitseerimisest prognoositakse kogu 2011. aasta puudujäägiks ligikaudu 1,1 % SKPst. Panga Banco Português de Negócios (BPN) müügiga seotud netokulude tõttu suureneb valitsemissektori eelarve puudujääk täiendavalt 0,2 % SKPst. Ametiasutused on kiiresti reageerinud. Eelarve täitmist karmistati, ühekordselt kehtestati suurem üksikisiku tulumaks, maagaasile ja elektrile kohaldatava käibemaksu määra suurendamist nihutatakse 2012. aastast ettepoole ning plaanis on elavdada kontsessioonide müüki. Samuti peaksid ametisutused tegema jõupingutusi veel teistegi alaliste konsolideerimismeetmete kehtestamiseks ja/või tooma muid järgmiseks aastaks kavandatud meetmeid ettepoole. Käimasolev pankade pensionifondide etapiviisiline üleviimine riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi alla peaks erandkorras looma puhvri, mis lihtsustab 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmist. Kõnealuste pensionifondide varasid ei tohiks kasutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustavalt. Eelolevateks aastateks seatud eesmärkide saavutamisel ei peaks valitsus arvestama pensionifondide täiendava üleviimisega. Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja jälgimisele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas komisjoni talituste ja IMFi töötajate soovitustega. |
| --- | --- |

(4)

2011. aasta esimese poole valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium täideti. Siiski viitasid viimased andmed sellele, et on tekkimas lõhe eelarvesuundumuste ja 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärkide vahel. Tingituna ülekuludest esimesel poolaastal, ebapiisavatest maksuvälistest tuludest ja mõne tehingu ümberklassifitseerimisest prognoositakse kogu 2011. aasta puudujäägiks ligikaudu 1,1 % SKPst. Panga Banco Português de Negócios (BPN) müügiga seotud netokulude tõttu suureneb valitsemissektori eelarve puudujääk täiendavalt 0,2 % SKPst. Ametiasutused on kiiresti reageerinud. Eelarve täitmist karmistati, ühekordselt kehtestati suurem üksikisiku tulumaks, maagaasile ja elektrile kohaldatava käibemaksu määra suurendamist nihutatakse 2012. aastast ettepoole ning plaanis on elavdada kontsessioonide müüki. Samuti peaksid ametisutused tegema jõupingutusi veel teistegi alaliste konsolideerimismeetmete kehtestamiseks ja/või tooma muid järgmiseks aastaks kavandatud meetmeid ettepoole. Käimasolev pankade pensionifondide etapiviisiline üleviimine riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi alla peaks erandkorras looma puhvri, mis lihtsustab 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmist. Kõnealuste pensionifondide varasid ei tohiks kasutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustavalt. Eelolevateks aastateks seatud eesmärkide saavutamisel ei peaks valitsus arvestama pensionifondide täiendava üleviimisega. Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja jälgimisele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas komisjoni talituste ja IMFi töötajate soovitustega.

| (5) | Pangad töötavad selle nimel, et täita karmimad kapitalinõuded, nagu on programmiga nõutud. Maksevõime suurendatud toetusfondi tugevdamiseks on olemasolevad õigusaktid praegu muutmisel. Endiselt on väga tähtis vähendada tasakaalustatult ja korrapäraselt pangandussektori finantsvõimendust, tagades samal ajal dünaamilistele sektoritele kasvu elavdamiseks piisavalt laenuraha. BPNile on ostja leitud, ehkki tehingu teostamiseks on veel tarvis liidu konkurentsiasutuste heakskiitu. Samuti on tehtud edusamme järelevalve- ja õigusliku raamistiku tugevdamisel, sealhulgas tehnilise abi kaudu. 2011. aasta juulis Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) korraldatud stressitestist said Portugali pangad läbi erinevate tulemustega ning seeläbi tõusis veelgi rohkem esile vajadus viia ellu programmilised reformid sektori tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Pangad töötavad selle nimel, et täita karmimad kapitalinõuded, nagu on programmiga nõutud. Maksevõime suurendatud toetusfondi tugevdamiseks on olemasolevad õigusaktid praegu muutmisel. Endiselt on väga tähtis vähendada tasakaalustatult ja korrapäraselt pangandussektori finantsvõimendust, tagades samal ajal dünaamilistele sektoritele kasvu elavdamiseks piisavalt laenuraha. BPNile on ostja leitud, ehkki tehingu teostamiseks on veel tarvis liidu konkurentsiasutuste heakskiitu. Samuti on tehtud edusamme järelevalve- ja õigusliku raamistiku tugevdamisel, sealhulgas tehnilise abi kaudu. 2011. aasta juulis Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) korraldatud stressitestist said Portugali pangad läbi erinevate tulemustega ning seeläbi tõusis veelgi rohkem esile vajadus viia ellu programmilised reformid sektori tugevdamiseks.

| (6) | Hoolimata suhteliselt suurest esimesest väljamaksest on riigi sularahapositsioon endiselt surve all. See on tingitud suurematest riigi osalusega ettevõtete rahastamise vajadusest, hoiusertifikaatide järsult tõusnud väljaostmisest majapidamiste poolt ning finantsturu jätkuvast pingeseisundist. |
| --- | --- |

(6)

Hoolimata suhteliselt suurest esimesest väljamaksest on riigi sularahapositsioon endiselt surve all. See on tingitud suurematest riigi osalusega ettevõtete rahastamise vajadusest, hoiusertifikaatide järsult tõusnud väljaostmisest majapidamiste poolt ning finantsturu jätkuvast pingeseisundist.

| (7) | Konkurentsivõime taastamiseks ja kasvupotentsiaali tõstmiseks on väga tähtis minna edasi töö- ja tooteturu reformidega. Selles osas kaotati kavandatust varem riigi eriõigused eraettevõtetes. Erastamisprogrammi kiirendatakse ja laiendatakse. Riigi osalusega ettevõtete põhjalik ja kiireloomuline restruktureerimine on valitsuse päevakavas prioriteetsel kohal. Tööturureformid edenevad tähtajalise ja tähtajatu lepinguga töötajate kaitse ja õiguste ühtlustamise ning töötajatele lahkumishüvitise väljamaksmiseks tööandja poolt rahastatava fondi loomise valdkonnas. Tehakse edusamme eelarvet mittemõjutava nn fiskaalse devalveerimise ettevalmistamisel ning ametiasutused on võtnud kohustuse astuda selles vallas esimene suur samm juba 2012. aasta eelarve koostamisel. Struktuurireforme tuleks ellu viia otsusekindalt ning nende elluviimist tuleks hoolikalt jälgida. |
| --- | --- |

(7)

Konkurentsivõime taastamiseks ja kasvupotentsiaali tõstmiseks on väga tähtis minna edasi töö- ja tooteturu reformidega. Selles osas kaotati kavandatust varem riigi eriõigused eraettevõtetes. Erastamisprogrammi kiirendatakse ja laiendatakse. Riigi osalusega ettevõtete põhjalik ja kiireloomuline restruktureerimine on valitsuse päevakavas prioriteetsel kohal. Tööturureformid edenevad tähtajalise ja tähtajatu lepinguga töötajate kaitse ja õiguste ühtlustamise ning töötajatele lahkumishüvitise väljamaksmiseks tööandja poolt rahastatava fondi loomise valdkonnas. Tehakse edusamme eelarvet mittemõjutava nn fiskaalse devalveerimise ettevalmistamisel ning ametiasutused on võtnud kohustuse astuda selles vallas esimene suur samm juba 2012. aasta eelarve koostamisel. Struktuurireforme tuleks ellu viia otsusekindalt ning nende elluviimist tuleks hoolikalt jälgida.

| (8) | Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL, |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/344/EL,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2011/344/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon teeb liidu finantsabi Portugalile kättesaadavaks kuni 14 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese ja teise osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon teeb liidu finantsabi Portugalile kättesaadavaks kuni 14 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese ja teise osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.”;

| 2) | artikli 3 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:






  „a) | Portugal rakendab täielikult 2011. aasta eelarves ettenähtud eelarve konsolideerimise meetmed summas ligikaudu 9 miljardit eurot ja täiendavad konsolideerimismeetmed, mis valitsus on sellest ajast saadik välja kuulutanud. Selleks et tasakaalustada ebasoodsat mõju avaldavad eelarvesuundumused ja 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamist ohustavad tegurid, karmistab Portugal eelarve täitmist, rakendab 2011. aastaks juba heaks kiidetud ühekordselt suurema üksikisiku tulumaksu, nihutab maagaasi ja elektri käibemaksu määra suurendamise 2012. aastalt 1. oktoobrile 2011 ning elavdab kontsessioonide müüki. Samuti teeb valitsus jõupingutusi, et võtta vastu veel teisigi alalisi konsolideerimismeetmeid ja/või tuua muid 2012. aastaks kavandatud meetmeid ettepoole. Käimasolev pankade pensionifondide etapiviisiline üleviimine riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi alla aitab erandkorras luua puhvri, mis lihtsustab 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmist. Kõnealuste pensionifondide varasid ei kasutata pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustavalt; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artikli 3 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:

„a)

Portugal rakendab täielikult 2011. aasta eelarves ettenähtud eelarve konsolideerimise meetmed summas ligikaudu 9 miljardit eurot ja täiendavad konsolideerimismeetmed, mis valitsus on sellest ajast saadik välja kuulutanud. Selleks et tasakaalustada ebasoodsat mõju avaldavad eelarvesuundumused ja 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamist ohustavad tegurid, karmistab Portugal eelarve täitmist, rakendab 2011. aastaks juba heaks kiidetud ühekordselt suurema üksikisiku tulumaksu, nihutab maagaasi ja elektri käibemaksu määra suurendamise 2012. aastalt 1. oktoobrile 2011 ning elavdab kontsessioonide müüki. Samuti teeb valitsus jõupingutusi, et võtta vastu veel teisigi alalisi konsolideerimismeetmeid ja/või tuua muid 2012. aastaks kavandatud meetmeid ettepoole. Käimasolev pankade pensionifondide etapiviisiline üleviimine riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi alla aitab erandkorras luua puhvri, mis lihtsustab 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmist. Kõnealuste pensionifondide varasid ei kasutata pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustavalt;

| b) | Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku, koostab keskpika perioodi eelarvestrateegia ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige viiakse vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal tõhustab riigi rahanduse (eriti eelarveliste võlgnevuste) aruandlust ja seiret; ta koostab eelarveliste võlgnevuste tasumise strateegia ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlust. Portugal hakkab eelarvemenetluse osana süstemaatiliselt ja korrapäraselt analüüsima eelarveriske, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlustest ning riigi osalusega ettevõtetest tulenevaid riske; |
| --- | --- |

b)

Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku, koostab keskpika perioodi eelarvestrateegia ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige viiakse vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal tõhustab riigi rahanduse (eriti eelarveliste võlgnevuste) aruandlust ja seiret; ta koostab eelarveliste võlgnevuste tasumise strateegia ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlust. Portugal hakkab eelarvemenetluse osana süstemaatiliselt ja korrapäraselt analüüsima eelarveriske, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlustest ning riigi osalusega ettevõtetest tulenevaid riske;

| c) | Portugal parandab jätkuvalt tööturu toimimist, võttes eelkõige meetmeid töökaitset käsitlevate õigusaktide, palgakujunduse ja aktiivse tööturupoliitika reformimiseks;” |
| --- | --- |

c)

Portugal parandab jätkuvalt tööturu toimimist, võttes eelkõige meetmeid töökaitset käsitlevate õigusaktide, palgakujunduse ja aktiivse tööturupoliitika reformimiseks;”

| b) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Valitsus võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et ei Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina aktsionärilepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Uues erastamisseaduses austatakse samuti kapitali vaba liikumise põhimõtet ning ei anta ega võimaldata riigile eriõigusi. Konkurentsiseadus vaadatakse läbi, et parandada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Valitsus võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et ei Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina aktsionärilepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Uues erastamisseaduses austatakse samuti kapitali vaba liikumise põhimõtet ning ei anta ega võimaldata riigile eriõigusi. Konkurentsiseadus vaadatakse läbi, et parandada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust;”

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „g) | Portugal võtab vastu meetmed, et parandada riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui kohalikul tasandil. Portugal koostab riigi osalusega ettevõtteid käsitleva tervikliku strateegiadokumendi, milles vaadatakse läbi hinnastruktuur ja teenuste osutamine, ning ta koostab kava laenamisvajaduse piiramiseks alates 2012. aastast. Portugal rakendab käimasolevad kavad, millega on ette nähtud väljaspool tervishoiusektorit tegutsevate valitsemissektori osalusega ettevõtete tegevuskulude vähendamine keskmiselt vähemalt 15 %, ning koostab võrdväärse kava piirkondliku või kohaliku omavalitsuse osalusega ettevõtete jaoks; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„g)

Portugal võtab vastu meetmed, et parandada riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riiklikul, piirkondlikul kui kohalikul tasandil. Portugal koostab riigi osalusega ettevõtteid käsitleva tervikliku strateegiadokumendi, milles vaadatakse läbi hinnastruktuur ja teenuste osutamine, ning ta koostab kava laenamisvajaduse piiramiseks alates 2012. aastast. Portugal rakendab käimasolevad kavad, millega on ette nähtud väljaspool tervishoiusektorit tegutsevate valitsemissektori osalusega ettevõtete tegevuskulude vähendamine keskmiselt vähemalt 15 %, ning koostab võrdväärse kava piirkondliku või kohaliku omavalitsuse osalusega ettevõtete jaoks;

| h) | Portugal rakendab erastamiskava. Eelkõige müüakse 2011. aastal avaliku sektori osalus ettevõtetes EDP, REN ja GALP ning kui turutingimused seda lubavad, siis ka ettevõttes TAP. Ettevõtte Parpublica jaoks koostatakse strateegiline erastamiskava. 2013. aasta jooksul rakendatav erastamiskava hõlmab ka ettevõtet Aeroportos de Portugal, ettevõtte CP kaubaveoga tegelevat haru ning ettevõtteid Correios de Portugal ja Caixa Seguros ning ka mitmeid väiksemaid ettevõtteid.”; |
| --- | --- |

h)

Portugal rakendab erastamiskava. Eelkõige müüakse 2011. aastal avaliku sektori osalus ettevõtetes EDP, REN ja GALP ning kui turutingimused seda lubavad, siis ka ettevõttes TAP. Ettevõtte Parpublica jaoks koostatakse strateegiline erastamiskava. 2013. aasta jooksul rakendatav erastamiskava hõlmab ka ettevõtet Aeroportos de Portugal, ettevõtte CP kaubaveoga tegelevat haru ning ettevõtteid Correios de Portugal ja Caixa Seguros ning ka mitmeid väiksemaid ettevõtteid.”;

| 3) | artikli 3 lõike 6 punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  „a) | 2012. aasta eelarve hõlmab maksusüsteemi kohandamist (ilma, et see mõjutaks eelarvet), et vähendada tööjõukulusid ja edendada konkurentsivõimet. Reform töötatakse välja komisjoni, IMFi ja EKPga konsulteerides; |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 3 lõike 6 punktid a ja b asendatakse järgmistega:

„a)

2012. aasta eelarve hõlmab maksusüsteemi kohandamist (ilma, et see mõjutaks eelarvet), et vähendada tööjõukulusid ja edendada konkurentsivõimet. Reform töötatakse välja komisjoni, IMFi ja EKPga konsulteerides;

| b) | 2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides c ja d määratletud meetmed, mis moodustavad vähemalt 5,1 miljardit eurot. 2011. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe ületamiseks rakendatakse täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad peamiselt kulude poolt. Valitsus koostab eelarveolukorra kohta ajakohastatud hinnangu ning prognoosid, pidades silmas 2012. aasta eelarve läbiarutamist komisjoni, IMFi ja EKPga, enne kui valitsus selle heaks kiidab;” |
| --- | --- |

b)

2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides c ja d määratletud meetmed, mis moodustavad vähemalt 5,1 miljardit eurot. 2011. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe ületamiseks rakendatakse täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad peamiselt kulude poolt. Valitsus koostab eelarveolukorra kohta ajakohastatud hinnangu ning prognoosid, pidades silmas 2012. aasta eelarve läbiarutamist komisjoni, IMFi ja EKPga, enne kui valitsus selle heaks kiidab;”

| 4) | artikli 3 lõiget 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:






  „a) | kutsub panku üles tugevdama oma tagatispuhvreid ning jälgib valitsuse tagatud pangavõlakirjade emiteerimist, milleks on kooskõlas ELi riigiabieeskirjadega antud luba kuni 35 miljardi euro väärtuses; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

artikli 3 lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:

„a)

kutsub panku üles tugevdama oma tagatispuhvreid ning jälgib valitsuse tagatud pangavõlakirjade emiteerimist, milleks on kooskõlas ELi riigiabieeskirjadega antud luba kuni 35 miljardi euro väärtuses;

| b) | jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad oma esitatud plaane, et saavutada 2011. aasta lõpuks esimese taseme kapitali määraks 9 % ning hiljemalt 2012. aasta lõpuks 10 %. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude läve õigeaegselt, võib riigil tekkida vajadus anda loodud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist erapankadele ajutiselt vahendeid; |
| --- | --- |

b)

jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad oma esitatud plaane, et saavutada 2011. aasta lõpuks esimese taseme kapitali määraks 9 % ning hiljemalt 2012. aasta lõpuks 10 %. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude läve õigeaegselt, võib riigil tekkida vajadus anda loodud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist erapankadele ajutiselt vahendeid;

| c) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks laenu ja hoiuste suhte vähendamine ligikaudu 120 %-ni ning programmiperioodi ajal eurosüsteemi rahalistest vahenditest sõltuvuse vähendamine. Portugali Keskpank laseb pankadel nende rahastamiskavad septembri lõpuks läbi vaadata. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi iga kvartal, alates programmi teisest läbivaatamisest. Portugali Keskpank võtab nõuetekohaseid meetmeid, kui panga rahastamiskavast kaldutakse kõrvale;” |
| --- | --- |

c)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks laenu ja hoiuste suhte vähendamine ligikaudu 120 %-ni ning programmiperioodi ajal eurosüsteemi rahalistest vahenditest sõltuvuse vähendamine. Portugali Keskpank laseb pankadel nende rahastamiskavad septembri lõpuks läbi vaadata. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi iga kvartal, alates programmi teisest läbivaatamisest. Portugali Keskpank võtab nõuetekohaseid meetmeid, kui panga rahastamiskavast kaldutakse kõrvale;”

| b) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depósitos (CGD) tegevuse tõhusamaks muutmise, suurendades vastavalt vajadusele selle peamiste pangateenuste haru kapitalibaasi; kapitalibaasi suurendamiseks vajalikud vahendid peaksid tulema grupi seest. Viib lõpule panga Banco Português de Negócios müügi pärast seda, kui selleks on saadud komisjonilt luba kooskõlas konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega;”. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depósitos (CGD) tegevuse tõhusamaks muutmise, suurendades vastavalt vajadusele selle peamiste pangateenuste haru kapitalibaasi; kapitalibaasi suurendamiseks vajalikud vahendid peaksid tulema grupi seest. Viib lõpule panga Banco Português de Negócios müügi pärast seda, kui selleks on saadud komisjonilt luba kooskõlas konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega;”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

---

| 16.9.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 240/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 240/11

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

2. september 2011,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/77/EL Iirimaale liidu finantsabi andmise kohta

(2011/542/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale finantsabi (rakendusotsus 2011/77/EL (2)), et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa taotluse alusel andis nõukogu Iirimaale finantsabi (rakendusotsus 2011/77/EL (2)), et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Iirimaa, euroala ja liidu finantsstabiilsus.

| (2) | Kooskõlas rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning konsulteerides Euroopa Keskpangaga kolmandat korda läbi edusammud, mida Iirimaa ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas rakendusotsuse 2011/77/EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ning konsulteerides Euroopa Keskpangaga kolmandat korda läbi edusammud, mida Iirimaa ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.

| (3) | Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (1,1 % aastal 2011, 2,8 % aastal 2012 ja 3,8 % aastal 2013) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitusega Iirimaale ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 109,9 % aastal 2011, 116,2 % aastal 2012 ja 119,4 % aastal 2013. Võla ja SKP suhe jõuaks seega kõrgeimale tasemele aastal 2013 ja hakkaks seejärel vähenema, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas kapitalisüstid pankadele 2011. aastal, mis suurendab võlga ligikaudu kuue protsendipunkti võrra SKPst, samuti vajadus säilitada suured rahavarud ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (1,1 % aastal 2011, 2,8 % aastal 2012 ja 3,8 % aastal 2013) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovitusega Iirimaale ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 109,9 % aastal 2011, 116,2 % aastal 2012 ja 119,4 % aastal 2013. Võla ja SKP suhe jõuaks seega kõrgeimale tasemele aastal 2013 ja hakkaks seejärel vähenema, eeldusel et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas kapitalisüstid pankadele 2011. aastal, mis suurendab võlga ligikaudu kuue protsendipunkti võrra SKPst, samuti vajadus säilitada suured rahavarud ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel.

| (4) | Iirimaa ametiasutused on andnud mõista, et kohustuste juhtimise toimingu seniste tulemuste põhjal võib väga tõenäoliselt eeldada, et 31. detsembriks 2011 toetab erasektor äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimist veel 0,51 miljardi euroga. Võttes arvesse, et kõnealuse panga rekapitaliseerimine on riigile juba niigi palju kulusid tekitanud ja et äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimisvajaduse kindlakstegemisel on kasutatud konservatiivset lähenemisviisi, peetakse nüüd tarbetuks ja isegi kohatuks, et Iirimaa teeks 0,51 miljardi euro suuruse rahasüsti enne erasektori täiendava panuse lõpuleviimist, et pidada kinni programmi tähtajast; see suurendaks liigselt eelarvekulusid ning äriühingu Bank of Ireland kapitali adekvaatsuse määra, kui erasektori täiendavast panusest saadud tulu realiseerub. Äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimise praeguse etapi tähtajaks on taas määratud 2011. aasta lõpp. |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa ametiasutused on andnud mõista, et kohustuste juhtimise toimingu seniste tulemuste põhjal võib väga tõenäoliselt eeldada, et 31. detsembriks 2011 toetab erasektor äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimist veel 0,51 miljardi euroga. Võttes arvesse, et kõnealuse panga rekapitaliseerimine on riigile juba niigi palju kulusid tekitanud ja et äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimisvajaduse kindlakstegemisel on kasutatud konservatiivset lähenemisviisi, peetakse nüüd tarbetuks ja isegi kohatuks, et Iirimaa teeks 0,51 miljardi euro suuruse rahasüsti enne erasektori täiendava panuse lõpuleviimist, et pidada kinni programmi tähtajast; see suurendaks liigselt eelarvekulusid ning äriühingu Bank of Ireland kapitali adekvaatsuse määra, kui erasektori täiendavast panusest saadud tulu realiseerub. Äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimise praeguse etapi tähtajaks on taas määratud 2011. aasta lõpp.

| (5) | Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/77/EL, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta rakendusotsust 2011/77/EL,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust 2011/77/EL muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon teeb liidu finantsabi Iirimaale kättesaadavaks kuni 13 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese ja kolmanda osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 esitatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon teeb liidu finantsabi Iirimaale kättesaadavaks kuni 13 osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühe summana või mitmes osas. Esimese ja kolmanda osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellistel juhtudel määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad selliselt, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist saavutataks lõikes 1 esitatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg.”;

| 2) | artikli 3 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Iirimaa siseriiklikud pangad rekapitaliseeritakse 2011. aasta juuli lõpuks (võttes arvesse asjakohaseid muudatusi seoses äriühingute Irish Life & Permanent ja Bank of Ireland varade kavandatud müügi ja kohustuste juhtimise toiminguga) kooskõlas 2011. aasta usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise ja usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise tulemustega, mille Iirimaa keskpank tegi teatavaks 31. märtsil 2011. Koormuse täiendava jagamise võimaldamiseks viiakse 2011. aasta lõpuks 0,51 miljardi euro abil lõpule äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimine ning äriühingu Irish Life & Permanent täiendav rekapitaliseerimine viiakse lõpule pärast kindlustusharu müüki;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artikli 3 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Iirimaa siseriiklikud pangad rekapitaliseeritakse 2011. aasta juuli lõpuks (võttes arvesse asjakohaseid muudatusi seoses äriühingute Irish Life & Permanent ja Bank of Ireland varade kavandatud müügi ja kohustuste juhtimise toiminguga) kooskõlas 2011. aasta usaldatavusnõuete kohase likviidsuse hindamise ja usaldatavusnõuete kohase kapitali hindamise tulemustega, mille Iirimaa keskpank tegi teatavaks 31. märtsil 2011. Koormuse täiendava jagamise võimaldamiseks viiakse 2011. aasta lõpuks 0,51 miljardi euro abil lõpule äriühingu Bank of Ireland rekapitaliseerimine ning äriühingu Irish Life & Permanent täiendav rekapitaliseerimine viiakse lõpule pärast kindlustusharu müüki;”;

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „q) | esitatakse parlamendi alamkojale (Dáil Éireann) oktoobri lõpuks eelarve-eelne prognoos, milles kirjeldatakse aastate 2012-2015 keskpika perioodi eelarve konsolideerimise kava, näidates iga aasta kohta ära tulude ja kulude kohandamise üldise struktuuri, mis on kooskõlas nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovituses püstitatud eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„q)

esitatakse parlamendi alamkojale (Dáil Éireann) oktoobri lõpuks eelarve-eelne prognoos, milles kirjeldatakse aastate 2012-2015 keskpika perioodi eelarve konsolideerimise kava, näidates iga aasta kohta ära tulude ja kulude kohandamise üldise struktuuri, mis on kooskõlas nõukogu 7. detsembri 2010. aasta soovituses püstitatud eesmärkidega;

| r) | 2012. aasta eelarvepäevaks (2011. aasta detsembri alguses) tehakse teatavaks keskpika perioodi kulutuste siduvad ülempiirid ning kehtestatakse tulu- ja kulupõhised meetmed, mis aitavad saavutada vajaliku kohandamise aastatel 2012-2015; |
| --- | --- |

r)

2012. aasta eelarvepäevaks (2011. aasta detsembri alguses) tehakse teatavaks keskpika perioodi kulutuste siduvad ülempiirid ning kehtestatakse tulu- ja kulupõhised meetmed, mis aitavad saavutada vajaliku kohandamise aastatel 2012-2015;

| s) | Iirimaa keskpank annab 2011. aasta detsembri lõpuks pankadele juhised laenuportfelli raamatupidamisliku kahjumi kajastamiseks; |
| --- | --- |

s)

Iirimaa keskpank annab 2011. aasta detsembri lõpuks pankadele juhised laenuportfelli raamatupidamisliku kahjumi kajastamiseks;

| t) | Iirimaa keskpank avaldab 2011. aasta detsembri lõpuks uued juhised pangalaenude tagatiste hindamiseks; |
| --- | --- |

t)

Iirimaa keskpank avaldab 2011. aasta detsembri lõpuks uued juhised pangalaenude tagatiste hindamiseks;

| u) | 2011. aasta detsembri lõpuks valmistatakse ette ja arutatakse läbi varade müügi programmi projekt, milles näidatakse ära potentsiaalsed müüdavad varad, mis tahes vajalikud õigusaktide muudatused ja rakendamise ajakava.”. |
| --- | --- |

u)

2011. aasta detsembri lõpuks valmistatakse ette ja arutatakse läbi varade müügi programmi projekt, milles näidatakse ära potentsiaalsed müüdavad varad, mis tahes vajalikud õigusaktide muudatused ja rakendamise ajakava.”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaale.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. september 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 30, 4.2.2011, lk 34.

2

---