# Az Európai Unió L 193/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.193.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 193 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. július 23. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.193.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 193

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. július 23.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 448/2011/EU határozata (2011. július 19.) a 2004/162/EK határozatnak az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Tanács 448/2011/EU határozata (2011. július 19.) a 2004/162/EK határozatnak az octroi de mer elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2011/449/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. június 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodással létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottságnak a társulási megállapodás IV. melléklete V.A. függelékének módosításáról szóló, az Európai Unió által képviselendő álláspontról (
  1
  ) | 5 |
| | | 2011/450/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. július 19.) az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 9 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 716/2011/EU rendelete (2011. július 19.) a Vizcayai-öbölben élő szardellára vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2011/2012-es halászati idény tekintetében történő meghatározásáról | 11 |
| | * | A Bizottság 717/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cornish Pasty [OFJ]) | 13 |
| | * | A Bizottság 718/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Riviera Ligure [OEM]) | 15 |
| | * | A Bizottság 719/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (saucisson de l’Ardèche [OFJ]) | 17 |
| | * | A Bizottság 720/2011/EU rendelete (2011. július 22.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló 272/2009/EK rendeletnek a folyadékok, aeroszolok és gélek európai uniós repülőtereken történő átvizsgálásának bevezetése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | | A Bizottság 721/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | A Bizottság 722/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 22.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 24 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2011/451/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. július 19.) a Régiók Bizottsága két szlovák tagjának és négy szlovák póttagjának kinevezéséről | 26 |
| | | 2011/452/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. február 23.) a Görögország által az Ellinikos Xrysos SA részére nyújtott C 48/08 (korábbi NN 61/08) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 1006. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2011/453/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. július 13.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a tagállami jelentéstételre vonatkozó iránymutatások elfogadásáról
  (az értesítés a C(2011) 4947. számú dokumentummal történt) | 48 |
| | | 2011/454/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2011. július 22.) a klasszikus sertéspestis litvániai előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2011) 5137. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 50 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2011/455/EU |
| | * | A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 1/2011 határozata (2011. június 10.) a nehéz tehergépjárművek után fizetendő szolgáltatásfüggő járműadónak az EURO II és az EURO III kibocsátási osztályba tartozó, jóváhagyott részecskekibocsátás-csökkentő rendszerrel felszerelt járművek esetében történő mérsékléséről | 52 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2011/449/EU

*

A Tanács határozata (2011. június 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodással létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottságnak a társulási megállapodás IV. melléklete V.A. függelékének módosításáról szóló, az Európai Unió által képviselendő álláspontról (
  1
  )

1

5

2011/450/EU

*

A Tanács határozata (2011. július 19.) az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

9

RENDELETEK

*

A Tanács 716/2011/EU rendelete (2011. július 19.) a Vizcayai-öbölben élő szardellára vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2011/2012-es halászati idény tekintetében történő meghatározásáról

11

*

A Bizottság 717/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cornish Pasty [OFJ])

13

*

A Bizottság 718/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Riviera Ligure [OEM])

15

*

A Bizottság 719/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 20.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (saucisson de l’Ardèche [OFJ])

17

*

A Bizottság 720/2011/EU rendelete (2011. július 22.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló 272/2009/EK rendeletnek a folyadékok, aeroszolok és gélek európai uniós repülőtereken történő átvizsgálásának bevezetése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

A Bizottság 721/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 22.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

A Bizottság 722/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 22.) a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

24

HATÁROZATOK

2011/451/EU

*

A Tanács határozata (2011. július 19.) a Régiók Bizottsága két szlovák tagjának és négy szlovák póttagjának kinevezéséről

26

2011/452/EU

*

A Bizottság határozata (2011. február 23.) a Görögország által az Ellinikos Xrysos SA részére nyújtott C 48/08 (korábbi NN 61/08) állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 1006. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 1006. számú dokumentummal történt)

1

27

2011/453/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. július 13.) a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a tagállami jelentéstételre vonatkozó iránymutatások elfogadásáról
  (az értesítés a C(2011) 4947. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2011) 4947. számú dokumentummal történt)

48

2011/454/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2011. július 22.) a klasszikus sertéspestis litvániai előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről
  (az értesítés a C(2011) 5137. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 5137. számú dokumentummal történt)

1

50

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2011/455/EU

*

A Közösség–Svájc Szárazföldi Szállítási Bizottság 1/2011 határozata (2011. június 10.) a nehéz tehergépjárművek után fizetendő szolgáltatásfüggő járműadónak az EURO II és az EURO III kibocsátási osztályba tartozó, jóváhagyott részecskekibocsátás-csökkentő rendszerrel felszerelt járművek esetében történő mérsékléséről

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/1

---

A TANÁCS 448/2011/EU HATÁROZATA

(2011. július 19.)

a 2004/162/EK határozatnak az „octroi de mer” elnevezésű adó vonatkozásában adómentességre vagy adókedvezményre jogosult termékek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A Franciaország tengerentúli megyéiben kivetett „octroi de mer” egyedi adóról és a 89/688/EGK határozat időbeli hatályának meghosszabbításáról szóló, 2004. február 10-i 2004/162/EK tanácsi határozat (2) felhatalmazza a francia hatóságokat arra, hogy az „octroi de mer” elnevezésű adóval kapcsolatosan mentességeket és kedvezményeket alkalmazzanak a határozat mellékletében felsorolt francia tengerentúli megyékben helyben előállított termékekre. A legnagyobb megengedett adókülönbözet – az adott terméktől és tengerentúli megyétől függően – 10, 20 vagy 30 százalékpont lehet. |
| --- | --- |

(1)

A Franciaország tengerentúli megyéiben kivetett „octroi de mer” egyedi adóról és a 89/688/EGK határozat időbeli hatályának meghosszabbításáról szóló, 2004. február 10-i 2004/162/EK tanácsi határozat (2) felhatalmazza a francia hatóságokat arra, hogy az „octroi de mer” elnevezésű adóval kapcsolatosan mentességeket és kedvezményeket alkalmazzanak a határozat mellékletében felsorolt francia tengerentúli megyékben helyben előállított termékekre. A legnagyobb megengedett adókülönbözet – az adott terméktől és tengerentúli megyétől függően – 10, 20 vagy 30 százalékpont lehet.

| (2) | A 2004/162/EK határozat 4. cikkének második bekezdésével összhangban a francia hatóságok 2008. július 31-én jelentést nyújtottak be a Bizottságnak az említett határozatban foglalt adóügyi rendelkezések alkalmazásáról. A francia hatóságok 2008. december 22-én kiegészítették a jelentést, és a Bizottság által 2009. április 15-én kért további információkat 2010. április 16-án benyújtották. A francia hatóságok jelentése kérelmet tartalmaz a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékének Francia Guyana esetében történő kiigazítására. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/162/EK határozat 4. cikkének második bekezdésével összhangban a francia hatóságok 2008. július 31-én jelentést nyújtottak be a Bizottságnak az említett határozatban foglalt adóügyi rendelkezések alkalmazásáról. A francia hatóságok 2008. december 22-én kiegészítették a jelentést, és a Bizottság által 2009. április 15-én kért további információkat 2010. április 16-án benyújtották. A francia hatóságok jelentése kérelmet tartalmaz a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékének Francia Guyana esetében történő kiigazítására.

| (3) | A Bizottság a francia hatóságok jelentése alapján benyújtotta a Tanácsnak a 2004/162/EK határozat 4. cikkének harmadik bekezdésében foglalt jelentést, valamint az említett határozat módosítására irányuló javaslatot. Az említett kiigazítások közül egyesek mind a négy francia tengerentúli megyét, mások kifejezetten Francia Guyanát érintik. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a francia hatóságok jelentése alapján benyújtotta a Tanácsnak a 2004/162/EK határozat 4. cikkének harmadik bekezdésében foglalt jelentést, valamint az említett határozat módosítására irányuló javaslatot. Az említett kiigazítások közül egyesek mind a négy francia tengerentúli megyét, mások kifejezetten Francia Guyanát érintik.

| (4) | Elsősorban meg kell jegyezni, hogy bizonyos termékek esetében megszűnt a helyi előállítás az érintett francia tengerentúli megyében, míg más termékekre a francia hatóságok már nem alkalmaznak differenciált adóztatást, mivel azok helyi előállításának költsége mára már megegyezik a máshonnan érkező termékek előállítási költségével. Ezért helyénvaló az említett termékeket elhagyni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekből. Ez a helyzet áll fenn Guadeloupe esetében a margarinra (1517 10 alszám (3) és a kavicsra, sóderre stb. (2517 10 alszám) vonatkozóan. Martinique esetében az érintett termékek körébe a fagyásgátló és a jegesedésgátló (3820 vtsz.), a margarin (1517 10 alszám) és egyes savak (2811 vtsz.) tartoznak. Végül Réunion tekintetében a szójababolajok (1507 90 alszám), egyes olívaolajok (1510 00 90 KN-kód), egyes vegyi anyagok (2828 10 00 és 2828 90 00 KN-kód) és egyes fényképészeti termékek (3705 10 00 KN-kód) tartoznak ide. |
| --- | --- |

(4)

Elsősorban meg kell jegyezni, hogy bizonyos termékek esetében megszűnt a helyi előállítás az érintett francia tengerentúli megyében, míg más termékekre a francia hatóságok már nem alkalmaznak differenciált adóztatást, mivel azok helyi előállításának költsége mára már megegyezik a máshonnan érkező termékek előállítási költségével. Ezért helyénvaló az említett termékeket elhagyni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekből. Ez a helyzet áll fenn Guadeloupe esetében a margarinra (1517 10 alszám (3) és a kavicsra, sóderre stb. (2517 10 alszám) vonatkozóan. Martinique esetében az érintett termékek körébe a fagyásgátló és a jegesedésgátló (3820 vtsz.), a margarin (1517 10 alszám) és egyes savak (2811 vtsz.) tartoznak. Végül Réunion tekintetében a szójababolajok (1507 90 alszám), egyes olívaolajok (1510 00 90 KN-kód), egyes vegyi anyagok (2828 10 00 és 2828 90 00 KN-kód) és egyes fényképészeti termékek (3705 10 00 KN-kód) tartoznak ide.

| (5) | Másodsorban meg kell említeni, hogy a ténylegesen alkalmazott adókülönbözet mértéke – korlátozott számú termék esetében – jelentősen elmarad a legnagyobb megengedett különbözet mértékétől. Ezért helyénvaló csökkenteni az e termékek esetében megengedett legnagyobb különbözet mértékét, amennyiben nincs arra utaló konkrét jel, hogy a közeljövőben szükségessé válhat az adókülönbözet jelenlegi mértékének emelése. Guadeloupe esetében az érintett termékek körébe egyes húsok (0210 vtsz.), bizonyos zöldségek (0702 és 0705 vtsz., 0706 10 00 KN-kód, 0707 00, 0709 60 és 0709 90 alszám), egyes takarmányok (2309 vtsz.), egyes festékek (3208, 3209 és 3210 vtsz.), egyes csiszolóanyagok (6805 vtsz.) és egyes szemüveglencsék (7015 10 00 KN-kód) tartoznak. Francia Guyanában ez bizonyos rizsféléket érint (1006 20 alszám). Martinique-en pedig egyes gabonafélék (1008 90 90 KN-kód), bizonyos lisztek (1102 vtsz.), valamint a kavics, sóder stb. (2517 10 alszám) vannak érintve. |
| --- | --- |

(5)

Másodsorban meg kell említeni, hogy a ténylegesen alkalmazott adókülönbözet mértéke – korlátozott számú termék esetében – jelentősen elmarad a legnagyobb megengedett különbözet mértékétől. Ezért helyénvaló csökkenteni az e termékek esetében megengedett legnagyobb különbözet mértékét, amennyiben nincs arra utaló konkrét jel, hogy a közeljövőben szükségessé válhat az adókülönbözet jelenlegi mértékének emelése. Guadeloupe esetében az érintett termékek körébe egyes húsok (0210 vtsz.), bizonyos zöldségek (0702 és 0705 vtsz., 0706 10 00 KN-kód, 0707 00, 0709 60 és 0709 90 alszám), egyes takarmányok (2309 vtsz.), egyes festékek (3208, 3209 és 3210 vtsz.), egyes csiszolóanyagok (6805 vtsz.) és egyes szemüveglencsék (7015 10 00 KN-kód) tartoznak. Francia Guyanában ez bizonyos rizsféléket érint (1006 20 alszám). Martinique-en pedig egyes gabonafélék (1008 90 90 KN-kód), bizonyos lisztek (1102 vtsz.), valamint a kavics, sóder stb. (2517 10 alszám) vannak érintve.

| (6) | Harmadsorban meg kell jegyezni, hogy bizonyos esetekben a helyben előállított termékek nem tűnnek kevésbé versenyképesnek a máshonnan érkezőkhöz képest. Ez azokat a termékeket érinti, amelyek jelenleg a 2004/162/EK határozat mellékletének A. részében szerepelnek, és az érintett francia tengerentúli megyében jelentős mennyiségben történik előállításuk, valamint az alkalmazott különbözet alacsony mértéke ellenére a vizsgált elmúlt három év során nem jegyezték fel velük egyenértékű termékeknek az érintett francia tengerentúli megyébe történő behozatalát. Ezért helyénvaló az érintett termékeket elhagyni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekből. Guadeloupe-ban egyes élelmiszer-ipari maradékok (2302 vtsz.) vannak érintve. Réunion esetében egyes, a facellulóz előállításánál keletkező maradék lúgokról (3804 00 alszám) van szó. |
| --- | --- |

(6)

Harmadsorban meg kell jegyezni, hogy bizonyos esetekben a helyben előállított termékek nem tűnnek kevésbé versenyképesnek a máshonnan érkezőkhöz képest. Ez azokat a termékeket érinti, amelyek jelenleg a 2004/162/EK határozat mellékletének A. részében szerepelnek, és az érintett francia tengerentúli megyében jelentős mennyiségben történik előállításuk, valamint az alkalmazott különbözet alacsony mértéke ellenére a vizsgált elmúlt három év során nem jegyezték fel velük egyenértékű termékeknek az érintett francia tengerentúli megyébe történő behozatalát. Ezért helyénvaló az érintett termékeket elhagyni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekből. Guadeloupe-ban egyes élelmiszer-ipari maradékok (2302 vtsz.) vannak érintve. Réunion esetében egyes, a facellulóz előállításánál keletkező maradék lúgokról (3804 00 alszám) van szó.

| (7) | A csak Francia Guyanát érintő kiigazításokat – azaz az új termékek felvételét, és bizonyos termékek vonatkozásában a megengedett különbözet mértékének emelését – minden esetben alátámasztja a helyben előállított termékekre vonatkozó azon többletköltség, amely az Európai Unió területén előállított és onnan behozott egyenértékű termékekhez képest jelentkezik. |
| --- | --- |

(7)

A csak Francia Guyanát érintő kiigazításokat – azaz az új termékek felvételét, és bizonyos termékek vonatkozásában a megengedett különbözet mértékének emelését – minden esetben alátámasztja a helyben előállított termékekre vonatkozó azon többletköltség, amely az Európai Unió területén előállított és onnan behozott egyenértékű termékekhez képest jelentkezik.

| (8) | A Francia Guyanára így elvégzendő kiigazítások nagyrészt a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékeknek olyan termékekkel történő kiegészítését jelentik, amelyek esetében már 2004-ben is volt helyben történő előállítás, azonban 2004-ben nem érkezett kérelem a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékébe való felvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Francia Guyanára így elvégzendő kiigazítások nagyrészt a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékeknek olyan termékekkel történő kiegészítését jelentik, amelyek esetében már 2004-ben is volt helyben történő előállítás, azonban 2004-ben nem érkezett kérelem a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékébe való felvételre.

| (9) | A mezőgazdasági, a halászati és az agrár-élelmiszeripari ágazatban a következő termékeket indokolt felvenni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekre: egyes húsokat (0201, 0202, 0203, 0204, 0208 és 0210 vtsz.), egyes halakat (0304 és 0305 vtsz.), egyes húskészítményeket (1601 és 1602 vtsz.), egyes cukrokat (1702 vtsz.), egyes pékárukat és cukrászsüteményeket (1905 vtsz.), egyes tartósított zöldségeket és gyümölcsöket (2001 és 2006 vtsz.), a dzsemeket (2007 vtsz.), egyes mártásokat (2103 vtsz.), a fagylaltot (2105 vtsz.), bizonyos élelmiszer-készítményeket (2106 vtsz.), valamint egyes likőröket és más rumalapú italokat (2208 70 és 2208 90 alszám). |
| --- | --- |

(9)

A mezőgazdasági, a halászati és az agrár-élelmiszeripari ágazatban a következő termékeket indokolt felvenni a 2004/162/EK határozat mellékletében szereplő jegyzékekre: egyes húsokat (0201, 0202, 0203, 0204, 0208 és 0210 vtsz.), egyes halakat (0304 és 0305 vtsz.), egyes húskészítményeket (1601 és 1602 vtsz.), egyes cukrokat (1702 vtsz.), egyes pékárukat és cukrászsüteményeket (1905 vtsz.), egyes tartósított zöldségeket és gyümölcsöket (2001 és 2006 vtsz.), a dzsemeket (2007 vtsz.), egyes mártásokat (2103 vtsz.), a fagylaltot (2105 vtsz.), bizonyos élelmiszer-készítményeket (2106 vtsz.), valamint egyes likőröket és más rumalapú italokat (2208 70 és 2208 90 alszám).

| (10) | A lakásépítési ágazatban és az építőiparban az alábbi termékek vannak érintve: egyes műanyag termékek (3919 és 3926 vtsz.), egyes, cementből vagy műkőből készült áruk (6810 19 alszám), egyes vasáruk (7210 vtsz., 7214 20 alszám, 7216 vtsz., 7217 90 90 KN-kód, 7309, 7310 és 7314 vtsz.). |
| --- | --- |

(10)

A lakásépítési ágazatban és az építőiparban az alábbi termékek vannak érintve: egyes műanyag termékek (3919 és 3926 vtsz.), egyes, cementből vagy műkőből készült áruk (6810 19 alszám), egyes vasáruk (7210 vtsz., 7214 20 alszám, 7216 vtsz., 7217 90 90 KN-kód, 7309, 7310 és 7314 vtsz.).

| (11) | Az erdőkitermelésből származó termékek, valamint a különféle áruk alá tartozó termékek esetében a következők vannak érintetve: különböző fák és asztalosipari termékek (4403 99 95 KN-kód, 4407 22 alszám, 4407 99 96, 4409 29 91 és 4409 29 99 KN-kód, 4418 vtsz. [a 4418 10 50 és a 4418 20 50 KN-kód, valamint a 4418 71, a 4418 72 és a 4418 79 alszám kivételével]), egyes bútorok (9403 40 10 KN-kód és 9406 vtsz. a 9406 00 31 KN-kód kivételével), egyes nyomtatott termékek (4910 és 4911 vtsz.), egyes konfekcióáruk (6109, 6205 és 6206 vtsz.). |
| --- | --- |

(11)

Az erdőkitermelésből származó termékek, valamint a különféle áruk alá tartozó termékek esetében a következők vannak érintetve: különböző fák és asztalosipari termékek (4403 99 95 KN-kód, 4407 22 alszám, 4407 99 96, 4409 29 91 és 4409 29 99 KN-kód, 4418 vtsz. [a 4418 10 50 és a 4418 20 50 KN-kód, valamint a 4418 71, a 4418 72 és a 4418 79 alszám kivételével]), egyes bútorok (9403 40 10 KN-kód és 9406 vtsz. a 9406 00 31 KN-kód kivételével), egyes nyomtatott termékek (4910 és 4911 vtsz.), egyes konfekcióáruk (6109, 6205 és 6206 vtsz.).

| (12) | A 2004/162/EK határozat mellékletének jegyzékeiben már szereplő egyes termékek esetében – ugyancsak Francia Guyanára vonatkozóan – helyénvaló az érintett legnagyobb adókülönbözetet kiterjeszteni a kombinált nómenklatúra szerinti azon alszámokra, amelyekre az jelenleg nem alkalmazandó, illetőleg az említett legnagyobb adókülönbözetet megnövelni, avagy mindkét változtatást elvégezni. |
| --- | --- |

(12)

A 2004/162/EK határozat mellékletének jegyzékeiben már szereplő egyes termékek esetében – ugyancsak Francia Guyanára vonatkozóan – helyénvaló az érintett legnagyobb adókülönbözetet kiterjeszteni a kombinált nómenklatúra szerinti azon alszámokra, amelyekre az jelenleg nem alkalmazandó, illetőleg az említett legnagyobb adókülönbözetet megnövelni, avagy mindkét változtatást elvégezni.

| (13) | Ezért helyénvaló minden gyümölcslevet (2009 vtsz.), minden, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával készült vagy ízesített ásványvizet (2202 vtsz.) és az áruk szállítására vagy csomagolására szolgáló műanyag eszközöket (3923 vtsz.) felvenni a C. jegyzékre, amelynek termékeire 30 százalékpontos adókülönbözet vonatkozik, valamint indokolt a 2009 80 alszám alá tartozó gyümölcsleveket, a 2202 10 alszám alá tartozó ásványvizeket és az áruk szállítására vagy csomagolására szolgáló műanyag eszközöket (3923 vtsz.) elhagyni a B. jegyzékből, amelynek termékei esetében jelenleg 20 százalékpont a megengedett adókülönbözet. |
| --- | --- |

(13)

Ezért helyénvaló minden gyümölcslevet (2009 vtsz.), minden, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával készült vagy ízesített ásványvizet (2202 vtsz.) és az áruk szállítására vagy csomagolására szolgáló műanyag eszközöket (3923 vtsz.) felvenni a C. jegyzékre, amelynek termékeire 30 százalékpontos adókülönbözet vonatkozik, valamint indokolt a 2009 80 alszám alá tartozó gyümölcsleveket, a 2202 10 alszám alá tartozó ásványvizeket és az áruk szállítására vagy csomagolására szolgáló műanyag eszközöket (3923 vtsz.) elhagyni a B. jegyzékből, amelynek termékei esetében jelenleg 20 százalékpont a megengedett adókülönbözet.

| (14) | A cement esetében helyénvaló a fehércementet (2523 21 00 KN-kód) másik portlandcementtel (2523 29 alszám) felváltani a B. jegyzékben, amelynek termékeire 20 százalékpontos differenciált adóztatás vonatkozik. A vas- és acélszerkezeteknél és azok részeinél helyénvaló a megengedett 20 százalékpontos adókülönbözetet alkalmazni a 7308 vtsz. alá tartozó minden termékre a kizárólag a 7308 90 alszám alá tartozó termékek helyett. Végül az alumíniumáruk tekintetében helyénvaló a 20 százalékpontos adókülönbözetet alkalmazni a 7610 vtsz. alá tartozó minden termékre a kizárólag a 7610 90 alszám alá tartozó termékek helyett. Ezáltal a 7610 10 alszám alá tartozó ajtókra, ablakokra és ajtóküszöbökre is ezt az adókülönbözetet lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

A cement esetében helyénvaló a fehércementet (2523 21 00 KN-kód) másik portlandcementtel (2523 29 alszám) felváltani a B. jegyzékben, amelynek termékeire 20 százalékpontos differenciált adóztatás vonatkozik. A vas- és acélszerkezeteknél és azok részeinél helyénvaló a megengedett 20 százalékpontos adókülönbözetet alkalmazni a 7308 vtsz. alá tartozó minden termékre a kizárólag a 7308 90 alszám alá tartozó termékek helyett. Végül az alumíniumáruk tekintetében helyénvaló a 20 százalékpontos adókülönbözetet alkalmazni a 7610 vtsz. alá tartozó minden termékre a kizárólag a 7610 90 alszám alá tartozó termékek helyett. Ezáltal a 7610 10 alszám alá tartozó ajtókra, ablakokra és ajtóküszöbökre is ezt az adókülönbözetet lehetne alkalmazni.

| (15) | Végül, továbbra is Francia Guyanára vonatkozóan, helyénvaló a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékére három olyan terméket felvenni, amelyeknek egyelőre nincs helyi termelésük, azonban konkrét tervek vannak arra vonatkozóan, hogy előállításuk rövid időn belül megindul. Ez a változás a tejet (0401 vtsz.), az ásványvizeket (2201 vtsz) és a kőből vagy más ásványi anyagból előállított egyes termékeket (6815 vtsz.) érinti. |
| --- | --- |

(15)

Végül, továbbra is Francia Guyanára vonatkozóan, helyénvaló a differenciált adóztatásba bevonható termékek jegyzékére három olyan terméket felvenni, amelyeknek egyelőre nincs helyi termelésük, azonban konkrét tervek vannak arra vonatkozóan, hogy előállításuk rövid időn belül megindul. Ez a változás a tejet (0401 vtsz.), az ásványvizeket (2201 vtsz) és a kőből vagy más ásványi anyagból előállított egyes termékeket (6815 vtsz.) érinti.

| (16) | A 2004/162/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A 2004/162/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/162/EK határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2012. február 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  2011. június 5-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem került közzétételre).

1

(2)  HL L 52., 2004.2.21., 64. o.

2

(3)  A közös vámtarifa szerinti nómenklatúra besorolása alapján.

3

---

MELLÉKLET

A 2004/162/EK határozat melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | a 1. pont a következő termékekkel egészül ki: „0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805” és a „2302” terméket el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

a 1. pont a következő termékekkel egészül ki: „0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805” és a „2302” terméket el kell hagyni;

| b) | a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „1006 20, 2201”; |
| --- | --- |

b)

a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „1006 20, 2201”;

| c) | a 3. pont a következő termékekkel egészül ki: „1008 90 90, 1102, 2517 10” és a „2811” terméket el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a 3. pont a következő termékekkel egészül ki: „1008 90 90, 1102, 2517 10” és a „2811” terméket el kell hagyni;

| d) | a 4. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „3705 10 00, 3804 00”. |
| --- | --- |

d)

a 4. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „3705 10 00, 3804 00”.

| 2. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont a következő termékekkel egészül ki: „3208, 3209, 3210, 7015 10 00” és a következő termékeket el kell hagyni: „0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”; |
| --- | --- | --- |

2.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont a következő termékekkel egészül ki: „3208, 3209, 3210, 7015 10 00” és a következő termékeket el kell hagyni: „0210, 0702, 0705, 0706 10 00, 0707 00, 0709 60, 0709 90, 2309, 6805”;

| b) | a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610” és a következő termékeket el kell hagyni: „1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”; |
| --- | --- |

b)

a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „0201, 0202, 0203, 0204, 0208, 0210, 0304, 0305, 0401, 1905, 2105, 2523 29, 3919, 3926, 4910, 4911, 6109, 6205, 6206, 6810 19, 6815, 7210, 7214 20, 7216, 7217 90 90, 7308, 7309, 7310, 7314, 7610” és a következő termékeket el kell hagyni: „1006 20, 2009 80, 2202 10, 2523 21 00, 3923, 7308 90, 7610 90”;

| c) | a 3. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1008 90 90, 1102, 3820 (kivéve 3820 00 00)”; |
| --- | --- |

c)

a 3. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1008 90 90, 1102, 3820 (kivéve 3820 00 00)”;

| d) | a 4. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”. |
| --- | --- |

d)

a 4. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1507 90, 1510 00 90, 2828 10 00, 2828 90 00”.

| 3. | A C. rész a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”; |
| --- | --- | --- |

3.

A C. rész a következőképpen módosul:

a)

az 1. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1517 10, 2517 10, 3208, 3209, 3210, 7015 10 00”;

| b) | a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 (kivéve 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 és 4418 79), 9403 40 10, 9406 (kivéve 9406 00 31)”; |
| --- | --- |

b)

a 2. pont a következő termékekkel egészül ki: „1601, 1602, 1702, 2001, 2006, 2007, 2009, 2103, 2106, 2202, 2208 70 (1), 2208 90 (1), 3923, 4403 99 95, 4407 22, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 (kivéve 4418 10 50, 4418 20 50, 4418 71, 4418 72 és 4418 79), 9403 40 10, 9406 (kivéve 9406 00 31)”;

| c) | a 3. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1517 10, 2517 10”. |
| --- | --- |

c)

a 3. pontban a következő termékeket el kell hagyni: „1517 10, 2517 10”.

---

(1)  Kizárólag a 2208 40 alszám alá tartozó rumalapú termékek.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/5

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. június 28.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött társulási megállapodással létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottságnak a társulási megállapodás IV. melléklete V.A. függelékének módosításáról szóló, az Európai Unió által képviselendő álláspontról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/449/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2005/269/EK határozattal (1) a Tanács a Közösség nevében jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) megkötését. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/269/EK határozattal (1) a Tanács a Közösség nevében jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) megkötését.

| (2) | A társulási megállapodás IV. melléklete magában foglalja az állatok és állati termékek, növények, növényi termékek és más áruk kereskedelmére, valamint az állatjólétre alkalmazandó egészségügyi és növény-egészségügyi (Sanitary and Phytosanitary, SPS) intézkedésekről szóló megállapodást (a továbbiakban: EU–Chile SPS-megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

A társulási megállapodás IV. melléklete magában foglalja az állatok és állati termékek, növények, növényi termékek és más áruk kereskedelmére, valamint az állatjólétre alkalmazandó egészségügyi és növény-egészségügyi (Sanitary and Phytosanitary, SPS) intézkedésekről szóló megállapodást (a továbbiakban: EU–Chile SPS-megállapodás).

| (3) | Az EU–Chile SPS-megállapodás 16. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a társulási megállapodás 89. cikkének (3) bekezdésével létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottság (a továbbiakban: közös irányítóbizottság) határozat útján jogosult módosítani az EU–Chile SPS-megállapodás I–XII. függelékét. |
| --- | --- |

(3)

Az EU–Chile SPS-megállapodás 16. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében a társulási megállapodás 89. cikkének (3) bekezdésével létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottság (a továbbiakban: közös irányítóbizottság) határozat útján jogosult módosítani az EU–Chile SPS-megállapodás I–XII. függelékét.

| (4) | Az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének tartalmaznia kell azon kiemelt ágazatokat és alágazatokat prioritási sorrendben, amelyek esetében elismerhető az egyenértékűség. |
| --- | --- |

(4)

Az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének tartalmaznia kell azon kiemelt ágazatokat és alágazatokat prioritási sorrendben, amelyek esetében elismerhető az egyenértékűség.

| (5) | A Chilei Köztársaság a kéthéjú kagylók feldolgozásánál olyan kezelést kíván alkalmazni, amelyet nem szabályoz a vonatkozó uniós jog. |
| --- | --- |

(5)

A Chilei Köztársaság a kéthéjú kagylók feldolgozásánál olyan kezelést kíván alkalmazni, amelyet nem szabályoz a vonatkozó uniós jog.

| (6) | Annak értékeléséhez, hogy a feldolgozáshoz javasolt kezelés ugyanolyan mértékben képes-e biztosítani a fogyasztóvédelmet, mint az uniós jogszabályok által biztosított kezelés, meg kell vizsgálni a két kezelés egyenértékűségét. |
| --- | --- |

(6)

Annak értékeléséhez, hogy a feldolgozáshoz javasolt kezelés ugyanolyan mértékben képes-e biztosítani a fogyasztóvédelmet, mint az uniós jogszabályok által biztosított kezelés, meg kell vizsgálni a két kezelés egyenértékűségét.

| (7) | Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikke (4) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy módosítani kell az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékét annak érdekében, hogy be lehessen azonosítani a kiemelt ágazatokat vagy alágazatokat, mielőtt megkezdődnek az egyenértékűség vizsgálatát célzó konzultációk. Fel kell venni az említett függelék prioritáslistájára a „halászati termékek” ágazatot és annak „kéthéjú kagylók” alágazatát. |
| --- | --- |

(7)

Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikke (4) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy módosítani kell az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékét annak érdekében, hogy be lehessen azonosítani a kiemelt ágazatokat vagy alágazatokat, mielőtt megkezdődnek az egyenértékűség vizsgálatát célzó konzultációk. Fel kell venni az említett függelék prioritáslistájára a „halászati termékek” ágazatot és annak „kéthéjú kagylók” alágazatát.

| (8) | Ezért az Uniónak képviselnie kell a közös irányítóbizottság mellékelt határozat tervezetében meghatározott, a társulási megállapodás IV. mellékletének V.A. függelékének módosítására vonatkozó álláspontot, |
| --- | --- |

(8)

Ezért az Uniónak képviselnie kell a közös irányítóbizottság mellékelt határozat tervezetében meghatározott, a társulási megállapodás IV. mellékletének V.A. függelékének módosítására vonatkozó álláspontot,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás által létrehozott, egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekkel foglalkozó közös irányítóbizottságban (a továbbiakban: közös irányítóbizottság) az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének módosítására vonatkozó, az Európai Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz mellékelt közös irányítóbizottsági határozattervezeten alapszik.

2. cikk

Az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének módosításáról szóló közös irányítóbizottsági határozatot közvetlenül az elfogadását követően közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő khirdetés követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2011. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

FAZEKAS S.

---

(1)  Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2005. február 28-i 2005/269/EK tanácsi határozat (HL L 84., 2005.4.2., 19. o.).

1

---

TERVEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A CHILEI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, AZ ÁLLATOK ÉS ÁLLATI TERMÉKEK, NÖVÉNYEK ÉS NÖVÉNYI TERMÉKEK ÉS MÁS ÁRUK KERESKEDELMÉRE, VALAMINT AZ ÁLLATJÓLÉTRE ALKALMAZANDÓ EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS KERETÉBEN LÉTREHOZOTT, EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNY-EGÉSZSÉGÜGYI KÉRDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ KÖZÖS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁG .../2011 HATÁROZATA

(...)

a megállapodás IV. melléklete V.A. függelékének módosításáról

A KÖZÖS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti, az állatok és állati termékek, növények, növényi termékek és más áruk kereskedelmére, valamint az állatjólétre alkalmazandó egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodásra (a továbbiakban: EU–Chile SPS-megállapodás) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdése második albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyenértékűség elismerhető egy adott ágazatra vagy alágazatra vonatkozó egyedi intézkedés és/vagy intézkedéscsoport és/vagy rendszerek esetében. |
| --- | --- |

(1)

Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az egyenértékűség elismerhető egy adott ágazatra vagy alágazatra vonatkozó egyedi intézkedés és/vagy intézkedéscsoport és/vagy rendszerek esetében.

| (2) | Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az V.A. függelékben prioritási sorrendben fel kell tüntetni azokat az ágazatokat vagy alágazatokat, amelyekre vonatkozóan megindulhat az egyenértékűség elismerésére irányuló eljárás. |
| --- | --- |

(2)

Az EU–Chile SPS-megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az V.A. függelékben prioritási sorrendben fel kell tüntetni azokat az ágazatokat vagy alágazatokat, amelyekre vonatkozóan megindulhat az egyenértékűség elismerésére irányuló eljárás.

| (3) | A Chilei Köztársaság érdeklődést mutatott aziránt, hogy a halászati termékek „kéthéjú kagylók” alágazata kiemelt ágazatként bekerüljön az V.A. függelékbe az ezekre alkalmazott intézkedések egyenértékűsége vizsgálatának megindítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A Chilei Köztársaság érdeklődést mutatott aziránt, hogy a halászati termékek „kéthéjú kagylók” alágazata kiemelt ágazatként bekerüljön az V.A. függelékbe az ezekre alkalmazott intézkedések egyenértékűsége vizsgálatának megindítása érdekében.

| (4) | A felek a közös irányítóbizottság ötödik ülésén megállapodtak az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének megfelelő módosítására irányuló eljárás megindításában, |
| --- | --- |

(4)

A felek a közös irányítóbizottság ötödik ülésén megállapodtak az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékének megfelelő módosítására irányuló eljárás megindításában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EU–Chile SPS-megállapodás V.A. függelékében található szöveg helyébe e határozat mellékletének függeléke lép.

2. cikk

A két példányban kiállított határozatot a közös irányítóbizottság társelnökei vagy más, a felek nevében való eljárásra jogosult személyek írják alá. A határozatot a felek egyetértésével eljáró két titkárság közötti írásos feljegyzésváltás útján fogadják el; a feljegyzések tanúsítják a szükséges jogi belső eljárások lezárását.

3. cikk

E határozat a felek által egymásnak megküldött utolsó írásos feljegyzés keltének napján lép hatályba.

Aláírták Santiagóban, [....]-án/-én.

Aláírták Brüsszelben, [....]-án/-én.

a közös irányítóbizottság részéről

a Chilei Köztársaság delegációjának vezetője

az Európai Unió delegációjának vezetője

MELLÉKLET

V. függelék

KIEMELT ÁGAZATOK VAGY ALÁGAZATOK, AMELYEK ESETÉBEN ELISMERHETŐ AZ EGYENÉRTÉKŰSÉG ÉS A LÉTESÍTMÉNYEK IDEIGLENES JÓVÁHAGYÁSÁRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK ÉS RENDELKEZÉSEK

A.   Kiemelt ágazatok vagy alágazatok, amelyek esetében elismerhető az egyenértékűség

| 1. | Ágazat: Halászati termékek
  Alágazat: Kéthéjú kagylók |
| --- | --- |

1.

Ágazat: Halászati termékek

Alágazat: Kéthéjú kagylók

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/9

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. július 19.)

az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

(2011/450/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 218. cikkének (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 31. jegyzőkönyve tartalmazza az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 31. jegyzőkönyve tartalmazza az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket és szabályokat.

| (2) | Helyénvaló továbbfejleszteni az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a belső piac megvalósításával, működésével és fejlesztésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló továbbfejleszteni az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a belső piac megvalósításával, működésével és fejlesztésével kapcsolatban.

| (3) | Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen e kibővített együttműködés folytatása 2010. december 31-ét követően. |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen e kibővített együttműködés folytatása 2010. december 31-ét követően.

| (4) | Az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékelt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének tervezett módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontjának a jelen határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

1

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2011 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködés) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | Helyénvaló továbbfejleszteni a megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a belső piac megvalósításával, működésével és fejlesztésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló továbbfejleszteni a megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a belső piac megvalósításával, működésével és fejlesztésével kapcsolatban.

| (3) | A megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen e kibővített együttműködés folytatása 2010. december 31-ét követően, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen e kibővített együttműködés folytatása 2010. december 31-ét követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás 31. jegyzőkönyvének 7. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | A (6) bekezdésben a „2004-es, 2005-ös, 2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2004-es, 2005-ös, 2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép. |
| --- | --- |

1.

A (6) bekezdésben a „2004-es, 2005-ös, 2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2004-es, 2005-ös, 2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép.

| 2. | A (7) bekezdésben a „2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép. |
| --- | --- |

2.

A (7) bekezdésben a „2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2006-os, 2007-es, 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép.

| 3. | A (8) bekezdésben a „2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép. |
| --- | --- |

3.

A (8) bekezdésben a „2008-as, 2009-es és 2010-es év” helyébe a „2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es év” szövegrész lép.

2. cikk

Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (2).

Ezt a határozatot 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt ...,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  HL L ...., ...., .... o.

1

(2)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

2

---

RENDELETEK

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/11

---

A TANÁCS 716/2011/EU RENDELETE

(2011. július 19.)

a Vizcayai-öbölben élő szardellára vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2011/2012-es halászati idény tekintetében történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket oly módon kell elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket oly módon kell elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározott célkitűzéseit.

| (2) | A megfelelő állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából a Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében helyénvaló meghatározni – a naptári évvel egybeeső gazdálkodási időszak helyett – a július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényben alkalmazandó teljes kifogható mennyiséget és tagállami kvótákat. |
| --- | --- |

(2)

A megfelelő állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából a Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében helyénvaló meghatározni – a naptári évvel egybeeső gazdálkodási időszak helyett – a július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényben alkalmazandó teljes kifogható mennyiséget és tagállami kvótákat.

| (3) | Az 57/2011/EU tanácsi rendelet (2) a Vizcayai-öböl szardellái kivételével 2011-re meghatározta az egyes halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

Az 57/2011/EU tanácsi rendelet (2) a Vizcayai-öböl szardellái kivételével 2011-re meghatározta az egyes halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeket.

| (4) | A 2011/2012-es halászati idényben a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/2012-es halászati idényben a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani.

| (5) | A halászati idény és a Vizcayai-öböl szardellaállománya tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségek meghatározására vonatkozó lehalászás-ellenőrzési szabály megállapítását magában foglaló többéves terv elkészítésének érdekében a Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett elő a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról. Tekintettel az említett bizottsági javaslatra és figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó halászati lehetőségekről szóló döntések legutóbbi hatásvizsgálata, a szardellaállományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget indokolt mindezekkel összhangban megállapítani. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által 2011. július 15-én kibocsátott szakvéleményben szereplő becslés szerint az állomány biomasszája körülbelül 98 450 tonna. A 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó TAC-értéket ezért indokolt 29 700 tonnában meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

A halászati idény és a Vizcayai-öböl szardellaállománya tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségek meghatározására vonatkozó lehalászás-ellenőrzési szabály megállapítását magában foglaló többéves terv elkészítésének érdekében a Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett elő a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról. Tekintettel az említett bizottsági javaslatra és figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó halászati lehetőségekről szóló döntések legutóbbi hatásvizsgálata, a szardellaállományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget indokolt mindezekkel összhangban megállapítani. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság által 2011. július 15-én kibocsátott szakvéleményben szereplő becslés szerint az állomány biomasszája körülbelül 98 450 tonna. A 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó TAC-értéket ezért indokolt 29 700 tonnában meghatározni.

| (6) | Figyelemmel a szardellahalászati lehetőségek alkalmazási körére és időbeli korlátaira, a szóban forgó halászati lehetőségeket célszerű külön rendelettel meghatározni. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra továbbra is az 57/2011/EU rendelet kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek irányadók. |
| --- | --- |

(6)

Figyelemmel a szardellahalászati lehetőségek alkalmazási körére és időbeli korlátaira, a szóban forgó halászati lehetőségeket célszerű külön rendelettel meghatározni. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra továbbra is az 57/2011/EU rendelet kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek irányadók.

| (7) | A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára. |
| --- | --- |

(7)

A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára.

| (8) | A 2011/2012-es halászati idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából indokolt előírni, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2010. július 1-jétől legyen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(8)

A 2011/2012-es halászati idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából indokolt előírni, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2010. július 1-jétől legyen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A szardellára vonatkozó halászati lehetőségek a Vizcayai-öbölben

(1)   A 218/2009/EK (4) rendeletben meghatározott ICES VIII alterület szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség (TAC) és annak tagállamok közötti elosztása a 2011. július 1. és 2012. június 30. közötti halászati idényre a következőképpen alakul (élőtömegtonnában):

| Faj | : | Szardella

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Faj

:

Szardella

Engraulis encrasicolus

| ICES-övezet | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES-övezet

:

VIII

(ANE/08.)

Spanyolország

26 730

Analitikai TAC

Franciaország

2 970

EU

29 700

TAC

29 700

(2)   Az (1) bekezdésben rögzített halászati lehetőségek elosztására és azok felhasználására az 57/2011/EU rendelet 9., 12. és 14. cikkében előírt feltételek vonatkoznak.

(3)   A 847/96/EK rendelet alkalmazásában az (1) bekezdésben említett állomány az analitikai TAC alá tartozik. A hivatkozott rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke alkalmazandó.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 24., 2011.1.27., 1. o.

2

(3)  HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

3

(4)  Az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 2009. március 11-i 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.)

4

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/13

---

A BIZOTTSÁG 717/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. július 20.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Cornish Pasty [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Cornish Pasty” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Egyesült Királyság kérelmét (2) a „Cornish Pasty” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni.

| (3) | Mindazonáltal az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint átmeneti időszak állapítható meg a földrajzi területet magában foglaló tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások számára, feltéve, hogy az említett vállalkozások jogszerűen hozták forgalomba a szóban forgó termékeket, és a hivatkozott rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett közzététel napját megelőzően legalább öt éve folyamatosan használták az érintett elnevezéseket, és erre hivatkoztak is az ugyanezen rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett, a kifogással kapcsolatos nemzeti eljárásban. |
| --- | --- |

(3)

Mindazonáltal az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint átmeneti időszak állapítható meg a földrajzi területet magában foglaló tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozások számára, feltéve, hogy az említett vállalkozások jogszerűen hozták forgalomba a szóban forgó termékeket, és a hivatkozott rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett közzététel napját megelőzően legalább öt éve folyamatosan használták az érintett elnevezéseket, és erre hivatkoztak is az ugyanezen rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett, a kifogással kapcsolatos nemzeti eljárásban.

| (4) | Az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottsághoz 2011. március 25-én érkezett levelükben megerősítették, hogy a területükön székhellyel rendelkező Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd és Kerry Group plc vállalkozások megfelelnek az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottsághoz 2011. március 25-én érkezett levelükben megerősítették, hogy a területükön székhellyel rendelkező Pukka Pies Ltd, Pork Farms Ltd, Shire Foods Ltd, Northern Foods plc, Greggs plc, Peter’s Food Service Ltd és Kerry Group plc vállalkozások megfelelnek az 510/2006/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében előírt feltételeknek.

| (5) | Ennek megfelelően az említett vállalkozások az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves átmeneti időszakban továbbra is használhatják a „Cornish Pasty” bejegyzett elnevezést, |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően az említett vállalkozások az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves átmeneti időszakban továbbra is használhatják a „Cornish Pasty” bejegyzett elnevezést,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

A Pukka Pies Ltd, a Pork Farms Ltd, a Shire Foods Ltd, a Northern Foods plc, a Greggs plc, a Peter’s Food Service Ltd és a Kerry Group plc vállalkozás az e rendelet hatálybalépésétől számított hároméves időszakban továbbra is használhatja „Cornish Pasty” bejegyzett elnevezést.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 190., 2010.7.14., 33. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 510/2006/EK rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek:

2.4. osztály.   Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Cornish Pasty (OFJ)

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/15

---

A BIZOTTSÁG 718/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. július 20.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Riviera Ligure [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 123/97/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 1107/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Riviera Ligure” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 123/97/EK bizottsági rendelettel (2) módosított 1107/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Riviera Ligure” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítások az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítások az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosításai jóváhagyásra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL L 22., 1997.1.24., 19. o.

2

(3)  HL L 148., 1996.6.21., 1. o.

3

(4)  HL C 305., 2010.11.11., 19. o.

4

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.5. osztály.   Olajok és zsírok

OLASZORSZÁG

Riviera Ligure (OEM)

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/17

---

A BIZOTTSÁG 719/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. július 20.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (saucisson de l’Ardèche [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) a „saucisson de l’Ardèche” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Franciaország kérelmét (2) a „saucisson de l’Ardèche” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 247., 2010.9.14., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.2.   osztály. Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

FRANCIAORSZÁG

saucisson de l’Ardèche (OFJ)

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/19

---

A BIZOTTSÁG 720/2011/EU RENDELETE

(2011. július 22.)

a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló 272/2009/EK rendeletnek a folyadékok, aeroszolok és gélek európai uniós repülőtereken történő átvizsgálásának bevezetése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésének értelmében a nevezett rendelet mellékletében rögzített, a polgári légi közlekedés védelmének közös alapkövetelményeire vonatkozó, nem alapvető fontosságú elemeket általános intézkedések elfogadásával, kiegészítés útján köteles módosítani. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésének értelmében a nevezett rendelet mellékletében rögzített, a polgári légi közlekedés védelmének közös alapkövetelményeire vonatkozó, nem alapvető fontosságú elemeket általános intézkedések elfogadásával, kiegészítés útján köteles módosítani.

| (2) | A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményeket kiegészítő általános intézkedéseket a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i 272/2009/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg. A 272/2009/EK rendelet nevezetesen azt írja elő, hogy a lehető legrövidebb időn belül, legkésőbb 2013. április 29-ig a folyékony robbanóanyagok felderítésére alkalmas módszereket, illetve technológiákat kell bevezetni az Európai Unió valamennyi repülőterén. |
| --- | --- |

(2)

A polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményeket kiegészítő általános intézkedéseket a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről szóló, 2009. április 2-i 272/2009/EK bizottsági rendelet (2) határozza meg. A 272/2009/EK rendelet nevezetesen azt írja elő, hogy a lehető legrövidebb időn belül, legkésőbb 2013. április 29-ig a folyékony robbanóanyagok felderítésére alkalmas módszereket, illetve technológiákat kell bevezetni az Európai Unió valamennyi repülőterén.

| (3) | A folyékony robbanóanyagok felderítésére alkalmas átvizsgálás rendszerének fokozatos bevezetésének lehetővé tétele érdekében a 2010. április 9-i 297/2010/EU bizottsági rendelet (3) melléklete két határidőt jelölt meg: 2011. április 29-ét a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek, 2013. április 29-ét pedig valamennyi folyadék, aeroszol és gél átvizsgálása tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A folyékony robbanóanyagok felderítésére alkalmas átvizsgálás rendszerének fokozatos bevezetésének lehetővé tétele érdekében a 2010. április 9-i 297/2010/EU bizottsági rendelet (3) melléklete két határidőt jelölt meg: 2011. április 29-ét a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek, 2013. április 29-ét pedig valamennyi folyadék, aeroszol és gél átvizsgálása tekintetében.

| (4) | A 297/2010/EU rendelet (12) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az európai uniós, illetve nemzetközi szinten végbemenő műszaki és szabályozási fejlemények befolyásolhatják a 272/2009/EK rendeletben meghatározott időpontokat, és a Bizottság szükség esetén felülvizsgálati javaslatot tehet, tekintettel mindenekelőtt a berendezések működőképességére és az utasok helyzetének megkönnyítésére. |
| --- | --- |

(4)

A 297/2010/EU rendelet (12) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az európai uniós, illetve nemzetközi szinten végbemenő műszaki és szabályozási fejlemények befolyásolhatják a 272/2009/EK rendeletben meghatározott időpontokat, és a Bizottság szükség esetén felülvizsgálati javaslatot tehet, tekintettel mindenekelőtt a berendezések működőképességére és az utasok helyzetének megkönnyítésére.

| (5) | Európai uniós és nemzetközi szinten röviddel 2011. április 29. előtt szabályozási fejlemények voltak tapasztalhatók. Ebből kifolyólag csak kevés repülőtér lesz ténylegesen képes átvizsgáló berendezések üzembe helyezésére, az utasok számára pedig esetlegesen nem lesz világos, hogy a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek bevihetők-e a szigorított védelmi területre vagy a légi jármű fedélzetére. |
| --- | --- |

(5)

Európai uniós és nemzetközi szinten röviddel 2011. április 29. előtt szabályozási fejlemények voltak tapasztalhatók. Ebből kifolyólag csak kevés repülőtér lesz ténylegesen képes átvizsgáló berendezések üzembe helyezésére, az utasok számára pedig esetlegesen nem lesz világos, hogy a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek bevihetők-e a szigorított védelmi területre vagy a légi jármű fedélzetére.

| (6) | A fent említett okból a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek kötelező átvizsgálására vonatkozó előírást 2011. április 29-től el kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A fent említett okból a harmadik országok repülőterein vagy egy Közösségen kívüli légi fuvarozó légi járműve fedélzetén vásárolt folyadékok, aeroszolok és gélek kötelező átvizsgálására vonatkozó előírást 2011. április 29-től el kell hagyni.

| (7) | Tekintettel a 272/2009/EK rendelet melléklete B1. részének (2) bekezdésére, a Bizottság valamennyi érdekelt féllel szorosan együtt fog működni, és 2012 júliusáig felméri a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálásával kapcsolatos helyzetet. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a 272/2009/EK rendelet melléklete B1. részének (2) bekezdésére, a Bizottság valamennyi érdekelt féllel szorosan együtt fog működni, és 2012 júliusáig felméri a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálásával kapcsolatos helyzetet.

| (8) | A 272/2009/EK rendelet melléklete B1. részének (3) bekezdésében meghatározott követelmények megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak és a repülőtereknek valamennyi szükséges előkészítő lépést – beleértve a próbaüzemeket is – jóval a 2013-as határidő előtt meg kell tenniük. E próbaüzemek tapasztalatairól 2012 júliusáig be kell számolniuk a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálásának tekintetében fennálló helyzet értékelése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A 272/2009/EK rendelet melléklete B1. részének (3) bekezdésében meghatározott követelmények megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak és a repülőtereknek valamennyi szükséges előkészítő lépést – beleértve a próbaüzemeket is – jóval a 2013-as határidő előtt meg kell tenniük. E próbaüzemek tapasztalatairól 2012 júliusáig be kell számolniuk a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálásának tekintetében fennálló helyzet értékelése érdekében.

| (9) | A 272/2009/EK rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 272/2009/EK rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | A jogbiztonság mihamarabbi biztosítása érdekében a tagállamok, repülőterek és utasok számára, ezen rendeletet a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárással kell elfogadni, és 2011. április 29-től alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság mihamarabbi biztosítása érdekében a tagállamok, repülőterek és utasok számára, ezen rendeletet a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárással kell elfogadni, és 2011. április 29-től alkalmazandó.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 272/2009/EK rendelet melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2011. április 29-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 22-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

1

(2)  HL L 91., 2009.4.3., 7. o.

2

(3)  HL L 90., 2010.4.10., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A 272/2009/EK rendelet mellékletének B1. rész. Folyadékok, aeroszolok és gélek helyébe a következő szöveg lép:

„B1.   RÉSZ

Folyadékok, aeroszolok és gélek

| 1. | Folyadékok, aeroszolok és gélek bevihetők a szigorított védelmi területre és a légi jármű fedélzetére, feltéve, hogy átvizsgálták őket, vagy a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási szabályokban foglalt követelményekkel összhangban mentesülnek az átvizsgálás alól. |
| --- | --- |

1.

Folyadékok, aeroszolok és gélek bevihetők a szigorított védelmi területre és a légi jármű fedélzetére, feltéve, hogy átvizsgálták őket, vagy a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási szabályokban foglalt követelményekkel összhangban mentesülnek az átvizsgálás alól.

| 2. | 2013. április 29-re valamennyi repülőtérnek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelmények szerint kell végeznie a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálását. |
| --- | --- |

2.

2013. április 29-re valamennyi repülőtérnek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelmények szerint kell végeznie a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálását.

| 3. | A tagállamoknak ki kell dolgozniuk az összes olyan jogszabályi követelményt, amely lehetővé teszi, hogy a (2) bekezdésben rögzített határidő betartásához szükséges kellő időben bevezetésre kerüljenek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelményeknek megfelelő, a folyadékok átvizsgálására alkalmas berendezések. |
| --- | --- |

3.

A tagállamoknak ki kell dolgozniuk az összes olyan jogszabályi követelményt, amely lehetővé teszi, hogy a (2) bekezdésben rögzített határidő betartásához szükséges kellő időben bevezetésre kerüljenek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelményeknek megfelelő, a folyadékok átvizsgálására alkalmas berendezések.

| 4. | A tagállamok 2013. április 29. előtt bármikor, bármelyik vagy valamennyi repülőtér tekintetében bevezethetnek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelmények szerinti szabályozási követelményeket a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálása érdekében. Ezekről a szabályozási követelményekről a tagállamnak értesítenie kell a Bizottságot. Ezen értesítés kézhezvétele után a Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot. |
| --- | --- |

4.

A tagállamok 2013. április 29. előtt bármikor, bármelyik vagy valamennyi repülőtér tekintetében bevezethetnek a 300/2008/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási szabályokban meghatározott követelmények szerinti szabályozási követelményeket a folyadékok, aeroszolok és gélek átvizsgálása érdekében. Ezekről a szabályozási követelményekről a tagállamnak értesítenie kell a Bizottságot. Ezen értesítés kézhezvétele után a Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot.

| 5. | Az utasoknak egyértelmű tájékoztatást kell kapniuk arról, hogy az Unió mely repülőterein és milyen feltételek mellett vihetnek be a szigorított védelmi területre vagy a légi jármű fedélzetére folyadékot, aeroszolt és gélt.” |
| --- | --- |

5.

Az utasoknak egyértelmű tájékoztatást kell kapniuk arról, hogy az Unió mely repülőterein és milyen feltételek mellett vihetnek be a szigorított védelmi területre vagy a légi jármű fedélzetére folyadékot, aeroszolt és gélt.”

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/22

---

A BIZOTTSÁG 721/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. július 22.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. július 23-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 22-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 74,0 |
| TR | 62,0 |
| UY | 79,9 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 74,9 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 168,1 |
| MA | 87,0 |
| TN | 223,3 |
| TR | 187,5 |
| ZA | 62,8 |
| ZZ | 130,5 |
| 0808 10 80 | AR | 133,0 |
| BR | 80,6 |
| CL | 93,3 |
| CN | 74,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 115,2 |
| ZA | 89,2 |
| ZZ | 100,1 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 100,7 |
| CN | 54,5 |
| NZ | 114,8 |
| ZA | 95,1 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 10 00 | TR | 186,9 |
| XS | 143,2 |
| ZZ | 165,1 |
| 0809 20 95 | TR | 279,1 |
| ZZ | 279,1 |
| 0809 30 | TR | 165,3 |
| ZZ | 165,3 |
| 0809 40 05 | BA | 51,2 |
| EC | 64,7 |
| XS | 66,1 |
| ZZ | 60,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

74,0

TR

62,0

UY

79,9

ZA

83,8

ZZ

74,9

0806 10 10

CL

54,3

EG

168,1

MA

87,0

TN

223,3

TR

187,5

ZA

62,8

ZZ

130,5

0808 10 80

AR

133,0

BR

80,6

CL

93,3

CN

74,1

NZ

115,4

US

115,2

ZA

89,2

ZZ

100,1

0808 20 50

AR

80,5

CL

100,7

CN

54,5

NZ

114,8

ZA

95,1

ZZ

89,1

0809 10 00

TR

186,9

XS

143,2

ZZ

165,1

0809 20 95

TR

279,1

ZZ

279,1

0809 30

TR

165,3

ZZ

165,3

0809 40 05

BA

51,2

EC

64,7

XS

66,1

ZZ

60,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/24

---

A BIZOTTSÁG 722/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. július 22.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó, a 867/2010/EU rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 690/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 867/2010/EU bizottsági rendelet (3) a 2010/11-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 690/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2010/11-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 867/2010/EU rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. július 23-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 22-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 259., 2010.10.1., 3. o.

3

(4)  HL L 188., 2011.7.19., 10. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2011. július 23-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,61 | 0,02 |
| 1701 12 10 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,61 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 55,01 | 0,97 |
| 1701 99 10 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 55,01 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,55 | 0,19 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

49,61

0,00

1701 11 90 (1)

49,61

0,02

1701 12 10 (1)

49,61

0,00

1701 12 90 (1)

49,61

0,00

1701 91 00 (2)

55,01

0,97

1701 99 10 (2)

55,01

0,00

1701 99 90 (2)

55,01

0,00

1702 90 95 (3)

0,55

0,19

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/26

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. július 19.)

a Régiók Bizottsága két szlovák tagjának és négy szlovák póttagjának kinevezéséről

(2011/451/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a szlovák kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Andrej ĎURKOVSKÝ és František KNAPĺK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. Jozef PETUŠIK, Jan BLCHÁČ és Remo CICUTTO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. Milan FTÁČNIK-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Andrej ĎURKOVSKÝ és František KNAPĺK hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két tagjának helye megüresedett. Jozef PETUŠIK, Jan BLCHÁČ és Remo CICUTTO hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága három póttagjának helye megüresedett. Milan FTÁČNIK-nak a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig a következő személyeket nevezi ki a Régiók Bizottságába:

| a) | tagként:






  — | Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Milan FTÁČNIK, primátor hl. mesta Bratislava

| — | Richard RAŠI, primátor mesta Košice |
| --- | --- |

—

Richard RAŠI, primátor mesta Košice

valamint

| b) | póttagként:






  — | Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Jozef DVONČ, primátor mesta Nitra

| — | Vladimír BAJAN, Starosta MČ Bratislava-Petržalka |
| --- | --- |

—

Vladimír BAJAN, Starosta MČ Bratislava-Petržalka

| — | Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

—

Alexander SLAFKOVSKÝ, primátor mesta Liptovský Mikuláš

| — | Marek TURANSKÝ, Starosta obce Voderady. |
| --- | --- |

—

Marek TURANSKÝ, Starosta obce Voderady.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. SAWICKI

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. február 23.)

a Görögország által az Ellinikos Xrysos SA részére nyújtott C 48/08 (korábbi NN 61/08) állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 1006. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/452/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 108. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,

tekintettel a Bizottság határozatára, amellyel a C 48/08 (korábbi NN 61/08) támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében (1) meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívták az érintett feleket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg, és e megjegyzésekre figyelemmel,

mivel:

I   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2007. július 9-én kapott egy azt állító panaszt, hogy Görögország két olyan intézkedést hozott, amelyek az Ellinikos Xrysos SA (a továbbiakban: Ellinikos Xrysos) számára állami támogatást valósítanak meg. A Bizottság információcserét követően 2008. december 10-én az állítólagos intézkedések tekintetében hivatalos vizsgálati eljárást indított. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2007. július 9-én kapott egy azt állító panaszt, hogy Görögország két olyan intézkedést hozott, amelyek az Ellinikos Xrysos SA (a továbbiakban: Ellinikos Xrysos) számára állami támogatást valósítanak meg. A Bizottság információcserét követően 2008. december 10-én az állítólagos intézkedések tekintetében hivatalos vizsgálati eljárást indított.

| (2) | Görögország 2009. február 23-án benyújtotta észrevételeit a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára. |
| --- | --- |

(2)

Görögország 2009. február 23-án benyújtotta észrevételeit a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2009. március 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek: 2009. április 10-én az Ellinikos Xrysostól, amely az állítólagos állami támogatás kedvezményezettje; 2009. április 10-én a European Goldfields Ltd-től, az Ellinikos Xrysos főrészvényesétől; 2009. április 2-án a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől; 2009. április 6-án a Hellenic Mining Watch elnevezésű görög szervezettől, melynek célja „a környezet és a lakosság bányászat káros következményeitől való védelme és a nemzeti vagyon őrzése” (4). |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2009. március 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). Négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek: 2009. április 10-én az Ellinikos Xrysostól, amely az állítólagos állami támogatás kedvezményezettje; 2009. április 10-én a European Goldfields Ltd-től, az Ellinikos Xrysos főrészvényesétől; 2009. április 2-án a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől; 2009. április 6-án a Hellenic Mining Watch elnevezésű görög szervezettől, melynek célja „a környezet és a lakosság bányászat káros következményeitől való védelme és a nemzeti vagyon őrzése” (4).

| (4) | Az észrevételeket a Bizottság 2009. május 6-i és 2009. július 7-i levelével továbbította Görögországnak. Görögország a harmadik felek észrevételeire 2009. június 3-i, 2009. július 20-i és 2009. szeptember 23-i levelével válaszolt. |
| --- | --- |

(4)

Az észrevételeket a Bizottság 2009. május 6-i és 2009. július 7-i levelével továbbította Görögországnak. Görögország a harmadik felek észrevételeire 2009. június 3-i, 2009. július 20-i és 2009. szeptember 23-i levelével válaszolt.

| (5) | A Bizottság 2009. június 19-én, 2009. december 11-én és 2010. április 22-én további információkat kért a görög hatóságoktól, amire Görögország 2009. július 23-i, 2009. július 29-i, 2010. január 15-i, 2010. február 11-i, 2010. február 12-i, 2010. május 4-i és 2010. május 27-i levelében válaszolt. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2010 májusában további nem hivatalos információcserére került sor elektronikus levelezés útján. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2009. február 11-én és 2010. június 24-én, a Bizottság szolgálatai és az állítólagos kedvezményezett között 2009. február 2-án és 2009. június 26-án megbeszélések folytak. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2009. június 19-én, 2009. december 11-én és 2010. április 22-én további információkat kért a görög hatóságoktól, amire Görögország 2009. július 23-i, 2009. július 29-i, 2010. január 15-i, 2010. február 11-i, 2010. február 12-i, 2010. május 4-i és 2010. május 27-i levelében válaszolt. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2010 májusában további nem hivatalos információcserére került sor elektronikus levelezés útján. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2009. február 11-én és 2010. június 24-én, a Bizottság szolgálatai és az állítólagos kedvezményezett között 2009. február 2-án és 2009. június 26-án megbeszélések folytak.

II   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES ISMERTETÉSE

II.a.   A BÁNYÁSZATI JOGOKRA ÉS ENGEDÉLYEKRE VONATKOZÓ HÁTTÉRINFORMÁCIÓK

| (6) | A bányászati jog egy adott földterületre annak föld alatti feltárás vagy felszíni kifejtés útján történő megmunkálása céljából történő belépésre, annak ilyen célú elfoglalására, és az ott esetlegesen talált ásványi ércek kitermelésére vonatkozó jog. A jog a bányászat tárgyát képező ingatlannal együtt, annak elválaszthatatlan részeként kerül átruházásra. |
| --- | --- |

(6)

A bányászati jog egy adott földterületre annak föld alatti feltárás vagy felszíni kifejtés útján történő megmunkálása céljából történő belépésre, annak ilyen célú elfoglalására, és az ott esetlegesen talált ásványi ércek kitermelésére vonatkozó jog. A jog a bányászat tárgyát képező ingatlannal együtt, annak elválaszthatatlan részeként kerül átruházásra.

| (7) | A bányászati jog eltér a bányászati engedélytől, mely a bányászati műveletek végzésére vonatkozó engedély. Az engedélyt az illetékes hatóságok a benyújtott megvalósíthatósági jelentések és környezetvédelmi tanulmányok értékelését követően adják meg. A tárgybeli ügyben a 2003-as eladáskor a bányászati engedélyeket a Fejlesztési Minisztérium adta ki. |
| --- | --- |

(7)

A bányászati jog eltér a bányászati engedélytől, mely a bányászati műveletek végzésére vonatkozó engedély. Az engedélyt az illetékes hatóságok a benyújtott megvalósíthatósági jelentések és környezetvédelmi tanulmányok értékelését követően adják meg. A tárgybeli ügyben a 2003-as eladáskor a bányászati engedélyeket a Fejlesztési Minisztérium adta ki.

II.b.   A KEDVEZMÉNYEZETT

| (8) | Az Ellinikos Xrysos egy nagy görög bányatársaság, amely arany, réz, ólom, ezüst és cink bányászatával foglalkozik. A cég árbevétele 2009-ben 44,7 millió EUR volt (1,7 millió EUR adózás utáni eredménnyel) és körülbelül 350 főt foglalkoztatott. A tárgybeli támogatás idején (lásd a 11. és a 16–18. pontot) az Ellinikos Xrysos nagyvállalatnak minősült, mivel kapcsolódott egy nagyvállalathoz. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) szerint: a) a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) kategóriája olyan vállalkozásokból áll, amelyek kevesebb mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t (Melléklet, 1. cím, 2. pont (1) bekezdése); b) ki kell venni a kkv-k kategóriájából azon vállalkozáscsoportokat, amelyek gazdasági ereje meghaladhatja a tényleges kkv-k gazdasági erejét, megkülönböztetést kell tenni a vállalkozások különféle típusai között attól függően, hogy autonóm vállalkozások-e (a (9) preambulumbekezdés); c) „autonóm vállalkozás” az, amely nem minősül kapcsolt vállalkozásnak (Melléklet, 1. cím, 3. pont (1) bekezdés); és d) „kapcsolt vállalkozás” az, amelyben a részvényesek, illetve tagok szavazati jogának többségét egy másik vállalkozás birtokolja (Melléklet, 1. cím, 3. pont (3) bekezdés a) pont). A vizsgált ügyben 2003 decemberében (a 2003-as eladás időpontjában), az Ellinikos Xrysos részvényeinek 53,3 %-a (az összesen 300 000. részvényből 160 000) volt a Greek Mines SA vállalat, az Aktor SA vállalat leányvállalatának tulajdonában. Az Aktor vállalat két legutolsó, azaz 2001. és 2002. évi árbevétele 120,9 millió EUR, illetve 302,6 millió EUR volt. Ugyanakkor a két legutolsó mérlegfőösszeg 151,9 millió EUR-t, illetve 260 millió EUR-t tett ki (6). Ezen adatok alapján az Aktor nagyvállalatnak minősül. Ekként a vizsgált támogatási intézkedések idején az Ellinikos Xrysos nagyvállalat volt. |
| --- | --- |

(8)

Az Ellinikos Xrysos egy nagy görög bányatársaság, amely arany, réz, ólom, ezüst és cink bányászatával foglalkozik. A cég árbevétele 2009-ben 44,7 millió EUR volt (1,7 millió EUR adózás utáni eredménnyel) és körülbelül 350 főt foglalkoztatott. A tárgybeli támogatás idején (lásd a 11. és a 16–18. pontot) az Ellinikos Xrysos nagyvállalatnak minősült, mivel kapcsolódott egy nagyvállalathoz. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) szerint: a) a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) kategóriája olyan vállalkozásokból áll, amelyek kevesebb mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t (Melléklet, 1. cím, 2. pont (1) bekezdése); b) ki kell venni a kkv-k kategóriájából azon vállalkozáscsoportokat, amelyek gazdasági ereje meghaladhatja a tényleges kkv-k gazdasági erejét, megkülönböztetést kell tenni a vállalkozások különféle típusai között attól függően, hogy autonóm vállalkozások-e (a (9) preambulumbekezdés); c) „autonóm vállalkozás” az, amely nem minősül kapcsolt vállalkozásnak (Melléklet, 1. cím, 3. pont (1) bekezdés); és d) „kapcsolt vállalkozás” az, amelyben a részvényesek, illetve tagok szavazati jogának többségét egy másik vállalkozás birtokolja (Melléklet, 1. cím, 3. pont (3) bekezdés a) pont). A vizsgált ügyben 2003 decemberében (a 2003-as eladás időpontjában), az Ellinikos Xrysos részvényeinek 53,3 %-a (az összesen 300 000. részvényből 160 000) volt a Greek Mines SA vállalat, az Aktor SA vállalat leányvállalatának tulajdonában. Az Aktor vállalat két legutolsó, azaz 2001. és 2002. évi árbevétele 120,9 millió EUR, illetve 302,6 millió EUR volt. Ugyanakkor a két legutolsó mérlegfőösszeg 151,9 millió EUR-t, illetve 260 millió EUR-t tett ki (6). Ezen adatok alapján az Aktor nagyvállalatnak minősül. Ekként a vizsgált támogatási intézkedések idején az Ellinikos Xrysos nagyvállalat volt.

| (9) | Az Ellinikos Xrysos jelenlegi részvényesei: a European Goldfields Greece BV (a részvények 65 %-a), a Hellas Gold BV (a részvények 30 %-a), valamint az Aktor SA, egy görög építőipari és energiaipari vállalat (a részvények 5 %-a). A European Goldfields Greece BV és a Hellas Gold BV a European Goldfields Ltd, a balkáni államokban bányatelkek megszerzésével, feltárásával és fejlesztésével foglalkozó kanadai vállalat leányvállalata. |
| --- | --- |

(9)

Az Ellinikos Xrysos jelenlegi részvényesei: a European Goldfields Greece BV (a részvények 65 %-a), a Hellas Gold BV (a részvények 30 %-a), valamint az Aktor SA, egy görög építőipari és energiaipari vállalat (a részvények 5 %-a). A European Goldfields Greece BV és a Hellas Gold BV a European Goldfields Ltd, a balkáni államokban bányatelkek megszerzésével, feltárásával és fejlesztésével foglalkozó kanadai vállalat leányvállalata.

| (10) | Az Ellinikos Xrysos a kaszándrai bányák tulajdonosa és üzemeltetője. Azokat és a hozzájuk tartozó bányászati jogokat 2003 decemberében vette meg a görög államtól. A kaszándrai bányák Észak-Görögországban találhatóak. A bányákhoz tartozik az Olympias, illetve a Skouries aranybánya, valamint a Stratoni réz-cinkbánya. |
| --- | --- |

(10)

Az Ellinikos Xrysos a kaszándrai bányák tulajdonosa és üzemeltetője. Azokat és a hozzájuk tartozó bányászati jogokat 2003 decemberében vette meg a görög államtól. A kaszándrai bányák Észak-Görögországban találhatóak. A bányákhoz tartozik az Olympias, illetve a Skouries aranybánya, valamint a Stratoni réz-cinkbánya.

| (11) | A kaszándrai bányák tulajdonosa 2003 előtt a TVX Hellas SA vállalat volt, amely 1995-ben szerezte meg azokat a görög államtól, nyilvános pályázat útján, 11 milliárd GRD (megközelítőleg 39,8 millió EUR (7)) összegért. |
| --- | --- |

(11)

A kaszándrai bányák tulajdonosa 2003 előtt a TVX Hellas SA vállalat volt, amely 1995-ben szerezte meg azokat a görög államtól, nyilvános pályázat útján, 11 milliárd GRD (megközelítőleg 39,8 millió EUR (7)) összegért.

| (12) | A görög Államtanács 2002-ben hatályon kívül helyezte a kaszándrai bányákra vonatkozó bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeket, konkrétan az Olympias és Stratoni bányák tekintetében. Az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezeti okokból helyezték hatályon kívül. A Stratoni bánya engedélyét amiatt helyezték hatályon kívül, mivel kiadása jogellenesen, egy arra nem jogosult hatóságon keresztül történt. |
| --- | --- |

(12)

A görög Államtanács 2002-ben hatályon kívül helyezte a kaszándrai bányákra vonatkozó bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeket, konkrétan az Olympias és Stratoni bányák tekintetében. Az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezeti okokból helyezték hatályon kívül. A Stratoni bánya engedélyét amiatt helyezték hatályon kívül, mivel kiadása jogellenesen, egy arra nem jogosult hatóságon keresztül történt.

| (13) | Az Államtanács általi hatályon kívül helyezést követően az illetékes Fejlesztési Minisztérium a következő két jogi aktust adta ki a Stratoni bánya vonatkozásában: 1) 2003. január 7-én a Stratoniban folyó műveletek abbahagyását elrendelő aktus; és 2) 2003. január 29-én a Stratoniban további biztonsági intézkedések bevezetését elrendelő aktus. A Fejlesztési Minisztérium – az Államtanács hatályon kívül helyező határozatának megfelelően – 2003. február 18-án egy további aktust adott ki, melyben engedélyezte a Stratoniban folyó műveletek újraindítását, és hatályon kívül helyezte 2003. január 7-i és 29-i aktusait. A 2003. február 18-i aktus a bányák Ellinikos Xrysosnak történő eladásakor érvényben volt. |
| --- | --- |

(13)

Az Államtanács általi hatályon kívül helyezést követően az illetékes Fejlesztési Minisztérium a következő két jogi aktust adta ki a Stratoni bánya vonatkozásában: 1) 2003. január 7-én a Stratoniban folyó műveletek abbahagyását elrendelő aktus; és 2) 2003. január 29-én a Stratoniban további biztonsági intézkedések bevezetését elrendelő aktus. A Fejlesztési Minisztérium – az Államtanács hatályon kívül helyező határozatának megfelelően – 2003. február 18-án egy további aktust adott ki, melyben engedélyezte a Stratoniban folyó műveletek újraindítását, és hatályon kívül helyezte 2003. január 7-i és 29-i aktusait. A 2003. február 18-i aktus a bányák Ellinikos Xrysosnak történő eladásakor érvényben volt.

| (14) | Ugyancsak a kaszándrai bányák bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeinek fentebb említett hatályon kívül helyezése következtében a Kinross (egy kanadai bányászati vállalat), a TVX Hellas tulajdonosa beszüntette a finanszírozást a részvényesi érték megőrzése érdekében. Ennek következtében a TVX Hellas a csődeljárás megindítására kényszerült. |
| --- | --- |

(14)

Ugyancsak a kaszándrai bányák bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeinek fentebb említett hatályon kívül helyezése következtében a Kinross (egy kanadai bányászati vállalat), a TVX Hellas tulajdonosa beszüntette a finanszírozást a részvényesi érték megőrzése érdekében. Ennek következtében a TVX Hellas a csődeljárás megindítására kényszerült.

II.c.   AZ 1. INTÉZKEDÉS: PIACI ÉRTÉK ALATTI ELADÁS

| (15) | A TVX Hellas 2003. december 12-én peren kívüli – kölcsönös követeléseik rendezésével kapcsolatos – egyezség alapján átruházta a kaszándrai bányákat a görög államra 11 millió EUR ellenében (a TVX Hellas Görögországgal szemben fennálló követelése 293,5 millió EUR-t tett ki). A görög állam még aznap eladta a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak 11 millió EUR-ért, előzetes vagyonértékelés vagy nyílt pályázat nélkül. Az adásvétel a következőkre terjedt ki: a) a Stratoni, Skouries és Olympias bányák, a vonatkozó bányászati jogokkal együtt; b) a földterület; c) az ásványtartalékok; és d) az állóeszközök (bányászati és feldolgozó berendezések, a munkavállalóknak fenntartott házak és ipari épületek). A görög hatóságok szerint az intézkedés célja olyan tulajdonos megtalálása volt, aki hajlandó a bányák üzemeltetésére, ezzel a foglalkoztatás fenntartására és a környezet védelmére. |
| --- | --- |

(15)

A TVX Hellas 2003. december 12-én peren kívüli – kölcsönös követeléseik rendezésével kapcsolatos – egyezség alapján átruházta a kaszándrai bányákat a görög államra 11 millió EUR ellenében (a TVX Hellas Görögországgal szemben fennálló követelése 293,5 millió EUR-t tett ki). A görög állam még aznap eladta a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak 11 millió EUR-ért, előzetes vagyonértékelés vagy nyílt pályázat nélkül. Az adásvétel a következőkre terjedt ki: a) a Stratoni, Skouries és Olympias bányák, a vonatkozó bányászati jogokkal együtt; b) a földterület; c) az ásványtartalékok; és d) az állóeszközök (bányászati és feldolgozó berendezések, a munkavállalóknak fenntartott házak és ipari épületek). A görög hatóságok szerint az intézkedés célja olyan tulajdonos megtalálása volt, aki hajlandó a bányák üzemeltetésére, ezzel a foglalkoztatás fenntartására és a környezet védelmére.

II.d.   A 2. INTÉZKEDÉS: ADÓELENGEDÉS ÉS A JOGI KÖLTSÉGEK CSÖKKENTÉSE

| (16) | A kaszándrai bányákat Görögország a két fél közötti szerződéssel adta el az Ellinikos Xrysosnak, melyet a 3220/2004 törvény (8) erősített meg. E törvény értelmében az Ellinikos Xrysos teljes adómentességben részesült. Egyben a jogi és más költségeket az általában megfizetendő összeg mindössze 5 %-ára csökkentették. A görög hatóságok szerint az intézkedés célja a potenciális vevők számára ösztönzés megteremtése volt, mivel a bánya értéke negatív volt. |
| --- | --- |

(16)

A kaszándrai bányákat Görögország a két fél közötti szerződéssel adta el az Ellinikos Xrysosnak, melyet a 3220/2004 törvény (8) erősített meg. E törvény értelmében az Ellinikos Xrysos teljes adómentességben részesült. Egyben a jogi és más költségeket az általában megfizetendő összeg mindössze 5 %-ára csökkentették. A görög hatóságok szerint az intézkedés célja a potenciális vevők számára ösztönzés megteremtése volt, mivel a bánya értéke negatív volt.

| (17) | A görög jog szerint (9) az ingatlanátruházás adója az átruházott ingatlan értékének első 15 000 EUR-ja tekintetében 7 %, a fennmaradó összeg tekintetében pedig 9 %. Egyben a görög bányászati kódex szerint (10) a bányászati jogok átruházását az átruházott jog értéke (azaz a bánya értéke) 5 %-ának megfelelő különadó terheli. |
| --- | --- |

(17)

A görög jog szerint (9) az ingatlanátruházás adója az átruházott ingatlan értékének első 15 000 EUR-ja tekintetében 7 %, a fennmaradó összeg tekintetében pedig 9 %. Egyben a görög bányászati kódex szerint (10) a bányászati jogok átruházását az átruházott jog értéke (azaz a bánya értéke) 5 %-ának megfelelő különadó terheli.

| (18) | Ebben a határozatban a Bizottság az 1. és 2. intézkedés tekintetében összesen 15,34 millió EUR összegű állami támogatást állapított meg, az alábbiak vizsgálata alapján:






  a) | a kaszándrai bányákat alkotó egyes bányák (Stratoni, Olympias és Skouries) értéke, az eladás idején érvényesülő gazdasági tényezők és a bányák működőképessége alapján (a részletes elemzést lásd a 63–79. pontban); |
| --- | --- | --- |

(18)

Ebben a határozatban a Bizottság az 1. és 2. intézkedés tekintetében összesen 15,34 millió EUR összegű állami támogatást állapított meg, az alábbiak vizsgálata alapján:

a)

a kaszándrai bányákat alkotó egyes bányák (Stratoni, Olympias és Skouries) értéke, az eladás idején érvényesülő gazdasági tényezők és a bányák működőképessége alapján (a részletes elemzést lásd a 63–79. pontban);

| b) | a kaszándrai bányák telekértéke, az értékelő jelentésben számítottak szerint (lásd a 19. pontot) és az 1995-ös nyílt pályázaton a telek nagyobb részéért fizetett árral összevetve (a részletes elemzést lásd a 80–90. pontban); |
| --- | --- |

b)

a kaszándrai bányák telekértéke, az értékelő jelentésben számítottak szerint (lásd a 19. pontot) és az 1995-ös nyílt pályázaton a telek nagyobb részéért fizetett árral összevetve (a részletes elemzést lásd a 80–90. pontban);

| c) | az Ellinikos Xrysos által a 2003-as eladással megszerzett ásványtartalék értéke, ugyanezen értékelő jelentés alapján (a részletes elemzést lásd a 91–97. pontban); |
| --- | --- |

c)

az Ellinikos Xrysos által a 2003-as eladással megszerzett ásványtartalék értéke, ugyanezen értékelő jelentés alapján (a részletes elemzést lásd a 91–97. pontban);

| d) | az Ellinikos Xrysost terhelő, az adásvételi szerződésben elengedett adó összege (a részletes elemzést lásd a 118–124. pontban). |
| --- | --- |

d)

az Ellinikos Xrysost terhelő, az adásvételi szerződésben elengedett adó összege (a részletes elemzést lásd a 118–124. pontban).

| (19) | Az eljárás megindításáról szóló 2008. december 10-i határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy Görögország piaci értéken adta-e el a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak, mivel az eladás nyílt pályázat vagy független vagyonértékelés mellőzésével zajlott, valamint azt is, hogy a piaci érték alatti eladás összeegyeztethető volt-e az EUMSZ-szel. A határozat hivatkozott a kaszándrai bányák European Goldfields–az Ellinikos Xrysos részvényese–nevében kiadott vagyonértékelésére. E jelentés szerint a kaszándrai bányák reális piaci értéke 500 millió USD (ami 2004. június 30-án 411 millió EUR-nak felelt meg, az adott napi 1,2155 USD/EUR (11) számítva). A jelentést (a továbbiakban Behre Dolbear jelentés) a Behre Dolbear International Ltd.–a European Goldfields szerint (12)„igen kiemelkedő nemzetközi bányaipari tanácsadó cég”–készítette. |
| --- | --- |

(19)

Az eljárás megindításáról szóló 2008. december 10-i határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy Görögország piaci értéken adta-e el a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak, mivel az eladás nyílt pályázat vagy független vagyonértékelés mellőzésével zajlott, valamint azt is, hogy a piaci érték alatti eladás összeegyeztethető volt-e az EUMSZ-szel. A határozat hivatkozott a kaszándrai bányák European Goldfields–az Ellinikos Xrysos részvényese–nevében kiadott vagyonértékelésére. E jelentés szerint a kaszándrai bányák reális piaci értéke 500 millió USD (ami 2004. június 30-án 411 millió EUR-nak felelt meg, az adott napi 1,2155 USD/EUR (11) számítva). A jelentést (a továbbiakban Behre Dolbear jelentés) a Behre Dolbear International Ltd.–a European Goldfields szerint (12)„igen kiemelkedő nemzetközi bányaipari tanácsadó cég”–készítette.

| (20) | A Bizottság egyben azt is megkérdőjelezte, hogy az adóelengedés és a jogi költségek csökkentése az állam felé fennálló pénzügyi kötelezettségek alóli, az EUMSZ-szel összeegyeztethető elengedésének minősült-e. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság egyben azt is megkérdőjelezte, hogy az adóelengedés és a jogi költségek csökkentése az állam felé fennálló pénzügyi kötelezettségek alóli, az EUMSZ-szel összeegyeztethető elengedésének minősült-e.

III   GÖRÖGORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

III.a.   GÖRÖGORSZÁG ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ÉSZREVÉTELEI

| (21) | Görögország és a kedvezményezett észrevételei nagymértékben átfedik egymást, ezért azokat a Bizottság együttesen ismerteti a 22–31. pontban. |
| --- | --- |

(21)

Görögország és a kedvezményezett észrevételei nagymértékben átfedik egymást, ezért azokat a Bizottság együttesen ismerteti a 22–31. pontban.

| (22) | A görög hatóságok és a kedvezményezett szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, mivel a TVX Hellas–a csődeljárás kellős közepén–nem adhatta el közvetlenül a bányákat az Ellinikos Xrysosnak. Állítják továbbá, hogy Görögország soha nem volt a bányák tulajdonosa, és nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Egyben azzal is érvelnek, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre, ezért a 2003-as eladás nem érintett állami forrásokat. |
| --- | --- |

(22)

A görög hatóságok és a kedvezményezett szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, mivel a TVX Hellas–a csődeljárás kellős közepén–nem adhatta el közvetlenül a bányákat az Ellinikos Xrysosnak. Állítják továbbá, hogy Görögország soha nem volt a bányák tulajdonosa, és nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Egyben azzal is érvelnek, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre, ezért a 2003-as eladás nem érintett állami forrásokat.

| (23) | Ezen túlmenően a görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke–a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt–csökkent vagy akár negatívba is fordult. A bányák negatív piaci értéke igazolható azzal a ténnyel is, hogy a Kinross–a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő–a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított. Állítják, hogy az Ellinikos Xrysos–ugyancsak magáncég–által fizetett pozitív vételárat az elállási záradék indokolta, ami kiiktatta a vevő kockázatait. Ezen túlmenően hozzáteszik, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Végezetül azzal érvelnek, hogy a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is. Végül az Ellinikos Xrysosnak eladott eszközök részét képező aranytartalékokkal kapcsolatban azt állítják, hogy azok értéke 2003-ban negatív volt az arany viszonylag alacsony ára, és a szállítási, feldolgozási stb. költségek viszonylag magas szintje miatt. |
| --- | --- |

(23)

Ezen túlmenően a görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke–a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt–csökkent vagy akár negatívba is fordult. A bányák negatív piaci értéke igazolható azzal a ténnyel is, hogy a Kinross–a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő–a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított. Állítják, hogy az Ellinikos Xrysos–ugyancsak magáncég–által fizetett pozitív vételárat az elállási záradék indokolta, ami kiiktatta a vevő kockázatait. Ezen túlmenően hozzáteszik, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Végezetül azzal érvelnek, hogy a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is. Végül az Ellinikos Xrysosnak eladott eszközök részét képező aranytartalékokkal kapcsolatban azt állítják, hogy azok értéke 2003-ban negatív volt az arany viszonylag alacsony ára, és a szállítási, feldolgozási stb. költségek viszonylag magas szintje miatt.

| (24) | A fentieken túl és az ügyletben figyelembe veendő piacgazdasági kritériumot illetően a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy e kritériumok körébe tartoznak a környezetvédelmi, illetve a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódó társadalmi megfontolások is. Ezt támasztja alá az a tény is, hogy az adott ellenérték megfizetésekor a TVX Hellas piacgazdasági szereplőként is figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket. Érvük továbbá, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. Állítják ugyanakkor, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat piacgazdasági kritériumok is alátámasztják, mivel az megegyezett a TVX Hellas–egy magáncég–által kért árral. Görögország és a kedvezményezett szerint a TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha ezt megtehette volna. Ezen túlmenően állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett ár megegyezett az eszközöknek a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével. Állítják végezetül, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a bányák valós értékét tükrözte–ez alatt a Stratoni bányát értve, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A Skouries bányát illetően Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy ott–a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve–soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás. Állítják továbbá, hogy Skouriesben a bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel. A fenti okokra hivatkozással állítják, hogy a 2003-as eladás az Ellinikos Xrysos számára semmiféle előnyt nem biztosított. |
| --- | --- |

(24)

A fentieken túl és az ügyletben figyelembe veendő piacgazdasági kritériumot illetően a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy e kritériumok körébe tartoznak a környezetvédelmi, illetve a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódó társadalmi megfontolások is. Ezt támasztja alá az a tény is, hogy az adott ellenérték megfizetésekor a TVX Hellas piacgazdasági szereplőként is figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket. Érvük továbbá, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. Állítják ugyanakkor, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat piacgazdasági kritériumok is alátámasztják, mivel az megegyezett a TVX Hellas–egy magáncég–által kért árral. Görögország és a kedvezményezett szerint a TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha ezt megtehette volna. Ezen túlmenően állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett ár megegyezett az eszközöknek a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével. Állítják végezetül, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a bányák valós értékét tükrözte–ez alatt a Stratoni bányát értve, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A Skouries bányát illetően Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy ott–a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve–soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás. Állítják továbbá, hogy Skouriesben a bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel. A fenti okokra hivatkozással állítják, hogy a 2003-as eladás az Ellinikos Xrysos számára semmiféle előnyt nem biztosított.

| (25) | A Behre Dolbear jelentés hitelességét illetően sem Görögországnak, sem a kedvezményezettnek nem voltak kétségei. A jelentést azonban mindketten kifogásolták, azt állítva, hogy nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt, és annak referencia-időpontja (2004 júniusa) sem egyezett meg az eladással (2003 decembere). Azzal is érvelnek, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. Ezen túlmenően állítják, hogy a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. Végül állítják, hogy a jelentés 37. oldalán lévő 5.3. táblázatban a Behre Dolbear a termelési állapothoz közeli kaszándrai bányák nettó jelenértékét negatívnak, -2,59 millió USD-nek becsüli; ezért a ténylegesen fizetett ár (a 11 millió EUR) a piaci érték felett volt. |
| --- | --- |

(25)

A Behre Dolbear jelentés hitelességét illetően sem Görögországnak, sem a kedvezményezettnek nem voltak kétségei. A jelentést azonban mindketten kifogásolták, azt állítva, hogy nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt, és annak referencia-időpontja (2004 júniusa) sem egyezett meg az eladással (2003 decembere). Azzal is érvelnek, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. Ezen túlmenően állítják, hogy a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. Végül állítják, hogy a jelentés 37. oldalán lévő 5.3. táblázatban a Behre Dolbear a termelési állapothoz közeli kaszándrai bányák nettó jelenértékét negatívnak, -2,59 millió USD-nek becsüli; ezért a ténylegesen fizetett ár (a 11 millió EUR) a piaci érték felett volt.

| (26) | A Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével. |
| --- | --- |

(26)

A Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével.

| (27) | A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Állítják továbbá, hogy a TVX Hellasnak 293,5 millió EUR követelése állt fenn Görögországgal szemben a bányákban végrehajtott beruházásokból keletkező kára (mely bányák üzemelését a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok után leállították) és a felmerült környezetvédelmi költségek miatt. Állításuk szerint az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, mivel a bányászat munkaerőigényes, de ugyanakkor a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető. Végezetül állítják, hogy amennyiben a Bizottság visszafizettetési határozatot hozna, a szerződést meg lehetne támadni, ez esetben pedig a görög államtól kérni lehetne a 11 millió EUR vállalatnak való visszafizetését, az eszközöket pedig vissza lehetne számára adni. |
| --- | --- |

(27)

A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Állítják továbbá, hogy a TVX Hellasnak 293,5 millió EUR követelése állt fenn Görögországgal szemben a bányákban végrehajtott beruházásokból keletkező kára (mely bányák üzemelését a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok után leállították) és a felmerült környezetvédelmi költségek miatt. Állításuk szerint az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, mivel a bányászat munkaerőigényes, de ugyanakkor a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető. Végezetül állítják, hogy amennyiben a Bizottság visszafizettetési határozatot hozna, a szerződést meg lehetne támadni, ez esetben pedig a görög államtól kérni lehetne a 11 millió EUR vállalatnak való visszafizetését, az eszközöket pedig vissza lehetne számára adni.

| (28) | Emellett a görög hatóságok azzal érvelnek, hogy lehetséges volt az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. Állításuk szerint a Behre Dolbear jelentésben használt módszer (a jövedelemmegközelítéses módszer) elfogadható, de csak a jelentés időpontjára (2004. június 30-ra) vonatkozóan, és a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével. Végül a görög hatóságok elfogadják, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének. |
| --- | --- |

(28)

Emellett a görög hatóságok azzal érvelnek, hogy lehetséges volt az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. Állításuk szerint a Behre Dolbear jelentésben használt módszer (a jövedelemmegközelítéses módszer) elfogadható, de csak a jelentés időpontjára (2004. június 30-ra) vonatkozóan, és a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével. Végül a görög hatóságok elfogadják, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének.

| (29) | Az adóelengedést és a jogi költségek csökkentését illetően: a kedvezményezett szerint a bányaátruházásra vonatkozó törvényi adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. Emellett Görögország szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Görögország állítja továbbá, hogy a görög bányászati kódex 173. cikke 5 % körüli adókulcsot ír elő, de csak a visszterhes ügyletekre („με επαχθή αιτία”), ami Görögország szerint a sajnálatos eseményekből (pl. a tulajdonos halálából) eredő ügyletek nem tartoznak ide, ezért az adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. A kedvezményezett egyebekben azzal érvel, hogy az adásvételi szerződés az elállási záradék miatt még nem ment véglegesen teljesedésbe, és ennek következtében bármiféle adókivetés idő előtti lenne. A kedvezményezett érve továbbá, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek. |
| --- | --- |

(29)

Az adóelengedést és a jogi költségek csökkentését illetően: a kedvezményezett szerint a bányaátruházásra vonatkozó törvényi adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. Emellett Görögország szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Görögország állítja továbbá, hogy a görög bányászati kódex 173. cikke 5 % körüli adókulcsot ír elő, de csak a visszterhes ügyletekre („με επαχθή αιτία”), ami Görögország szerint a sajnálatos eseményekből (pl. a tulajdonos halálából) eredő ügyletek nem tartoznak ide, ezért az adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. A kedvezményezett egyebekben azzal érvel, hogy az adásvételi szerződés az elállási záradék miatt még nem ment véglegesen teljesedésbe, és ennek következtében bármiféle adókivetés idő előtti lenne. A kedvezményezett érve továbbá, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek.

| (30) | Görögország elismeri, hogy a 7–9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó. |
| --- | --- |

(30)

Görögország elismeri, hogy a 7–9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó.

| (31) | Végezetül Görögország és a kedvezményezett is azzal érvel, hogy még amennyiben a 2003-as eladás támogatást képezett volna az Ellinikos Xrysos javára, ez utóbbi a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás és a nagybefektetési projektek regionális támogatásának multiszektorális keretrendszeréről szóló 2002. évi iránymutatás alapján–az eladás idején mindkettő alkalmazható volt–támogathatónak minősült, mivel a vállalat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatható területen fekszik. A kedvezményezett azzal is érvel, hogy támogatásra lehet jogosult az általános csoportmentességi rendelet, a környezetvédelem állami támogatásáról szóló 2008. évi iránymutatás és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, mivel a szóban forgó beruházás az ország szempontjából alapvető jelentőségű ágazathoz és területhez kapcsolódott. Az adóelengedést illetően a kedvezményezett szerint az adó 38 000 EUR-t tett ki; ennélfogva az nem érte el a de minimis küszöböt (bármely hároméves időszakban 100 000 EUR) (13), és nem származtatott semmiféle előnyt az Ellinikos Xrysos számára. |
| --- | --- |

(31)

Végezetül Görögország és a kedvezményezett is azzal érvel, hogy még amennyiben a 2003-as eladás támogatást képezett volna az Ellinikos Xrysos javára, ez utóbbi a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás és a nagybefektetési projektek regionális támogatásának multiszektorális keretrendszeréről szóló 2002. évi iránymutatás alapján–az eladás idején mindkettő alkalmazható volt–támogathatónak minősült, mivel a vállalat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatható területen fekszik. A kedvezményezett azzal is érvel, hogy támogatásra lehet jogosult az általános csoportmentességi rendelet, a környezetvédelem állami támogatásáról szóló 2008. évi iránymutatás és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, mivel a szóban forgó beruházás az ország szempontjából alapvető jelentőségű ágazathoz és területhez kapcsolódott. Az adóelengedést illetően a kedvezményezett szerint az adó 38 000 EUR-t tett ki; ennélfogva az nem érte el a de minimis küszöböt (bármely hároméves időszakban 100 000 EUR) (13), és nem származtatott semmiféle előnyt az Ellinikos Xrysos számára.

III.b.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (32) | A Bizottság az eljárást megindító határozatra a Hellenic Mining Watch-tól (14) is kapott észrevételeket. A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe. A Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az eljárást megindító határozatra a Hellenic Mining Watch-tól (14) is kapott észrevételeket. A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe. A Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia.

| (33) | A Hellenic Mining Watch ugyanígy elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, környezetvédelemmel kapcsolatos okokat, azt állítva, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Hellenic Mining Watch végül állítja, hogy a bányák vagyonába tartoztak a jelentős értéket képviselő–80 millió EUR-t kitevő–aranytartalmú ásványok, melyeket az Ellinikos Xrysosszal kötött adásvételi szerződés nem említ. |
| --- | --- |

(33)

A Hellenic Mining Watch ugyanígy elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, környezetvédelemmel kapcsolatos okokat, azt állítva, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Hellenic Mining Watch végül állítja, hogy a bányák vagyonába tartoztak a jelentős értéket képviselő–80 millió EUR-t kitevő–aranytartalmú ásványok, melyeket az Ellinikos Xrysosszal kötött adásvételi szerződés nem említ.

| (34) | A Hellenic Mining Watch észrevételeire adott válaszában Görögország megismétli azon álláspontját, hogy az Ellinikos Xrysos semmiféle állami támogatást nem kapott. Görögország különösen azzal érvel, hogy nem volt sem a bánya tulajdonosa, sem annak eladója, mindössze közvetítőként járt két magánfél ügyletében. Görögország állítja emellett, hogy a Hellenic Mining Watch állításai zavarosak, pontatlanok és egymásnak ellentmondóak. Végül Görögország állítja, hogy a Hellenic Mining Watch azért törekszik a kaszándrai bányák állam számára való visszaszerzésére, mert végső célja a környezetvédelem. |
| --- | --- |

(34)

A Hellenic Mining Watch észrevételeire adott válaszában Görögország megismétli azon álláspontját, hogy az Ellinikos Xrysos semmiféle állami támogatást nem kapott. Görögország különösen azzal érvel, hogy nem volt sem a bánya tulajdonosa, sem annak eladója, mindössze közvetítőként járt két magánfél ügyletében. Görögország állítja emellett, hogy a Hellenic Mining Watch állításai zavarosak, pontatlanok és egymásnak ellentmondóak. Végül Görögország állítja, hogy a Hellenic Mining Watch azért törekszik a kaszándrai bányák állam számára való visszaszerzésére, mert végső célja a környezetvédelem.

| (35) | Utolsóként: a Bizottsághoz észrevétel érkezett az eljárást megindító határozatra a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől is (15), kételyeinek adva hangot a tekintetben, hogy az intézkedések jogellenes állami támogatást jelentenének, és hivatkozva a bányák gazdasági és foglalkoztatási szerepére. |
| --- | --- |

(35)

Utolsóként: a Bizottsághoz észrevétel érkezett az eljárást megindító határozatra a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől is (15), kételyeinek adva hangot a tekintetben, hogy az intézkedések jogellenes állami támogatást jelentenének, és hivatkozva a bányák gazdasági és foglalkoztatási szerepére.

IV   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (36) | A fenti tényállás, illetve Görögország és más harmadik felek érvelése alapján a Bizottság a következő szakaszban fogja értékelni a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, annak érdekében, hogy a támogatás megvalósult-e vagy sem (a IV.a. alszakaszban). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékeli a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (a IV.b. alszakaszban). |
| --- | --- |

(36)

A fenti tényállás, illetve Görögország és más harmadik felek érvelése alapján a Bizottság a következő szakaszban fogja értékelni a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, annak érdekében, hogy a támogatás megvalósult-e vagy sem (a IV.a. alszakaszban). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékeli a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (a IV.b. alszakaszban).

IV.a.   AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (37) | Annak eldöntéséhez, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. E rendelkezés kimondja, hogy „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(37)

Annak eldöntéséhez, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. E rendelkezés kimondja, hogy „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (38) | Az alábbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében értékeli, hogy az Ellinikos Xrysos javára hozott vitatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(38)

Az alábbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében értékeli, hogy az Ellinikos Xrysos javára hozott vitatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e.

AZ 1. INTÉZKEDÉS:   PIACI ÉRTÉK ALATTI ELADÁS

a.   
  Az előny

| (39) | Amennyiben az állam valamely eszközt piaci ár alatt ad el, ez a vevő számára (aki az eszközhöz támogatott áron jut hozzá) előnyt biztosít, amely állami támogatást jelenthet. Viszont valamely eszköz akkor piaci áron eladott (és ennélfogva kizárt az állami támogatást), amennyiben az árat független értékbecslő állapítja meg, és az megegyezik az eladási árral, illetve ha az eladás nyilvános, átlátható és feltételek nélküli versenypályázaton keresztül történik, és a legmagasabb ajánlat kerül kiválasztásra (16). |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben az állam valamely eszközt piaci ár alatt ad el, ez a vevő számára (aki az eszközhöz támogatott áron jut hozzá) előnyt biztosít, amely állami támogatást jelenthet. Viszont valamely eszköz akkor piaci áron eladott (és ennélfogva kizárt az állami támogatást), amennyiben az árat független értékbecslő állapítja meg, és az megegyezik az eladási árral, illetve ha az eladás nyilvános, átlátható és feltételek nélküli versenypályázaton keresztül történik, és a legmagasabb ajánlat kerül kiválasztásra (16).

| (40) | A vizsgált ügyben a kaszándrai bányákat nyílt pályázat vagy bármiféle értékelés nélkül adták el. Az állami támogatás nyújtásának megelőzése érdekében az államnak ésszerű, profitmaximalizálásra törekvő tulajdonosként, azaz „piacgazdasági eladóként” kell eljárnia, és az eladásból a lehető legjobb pénzügyi eredmény elérésére kell törekednie. Ekként a vizsgált ügyben a Bizottság azt értékeli, hogy a görög állam piacgazdasági eladóként járt-e el. |
| --- | --- |

(40)

A vizsgált ügyben a kaszándrai bányákat nyílt pályázat vagy bármiféle értékelés nélkül adták el. Az állami támogatás nyújtásának megelőzése érdekében az államnak ésszerű, profitmaximalizálásra törekvő tulajdonosként, azaz „piacgazdasági eladóként” kell eljárnia, és az eladásból a lehető legjobb pénzügyi eredmény elérésére kell törekednie. Ekként a vizsgált ügyben a Bizottság azt értékeli, hogy a görög állam piacgazdasági eladóként járt-e el.

| (41) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások is piacgazdasági kritériumok, mivel azok a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódnak. Álláspontjuk szerint érvelésüket alátámasztja az a tény, hogy a TVX Hellas–piacgazdasági szereplőként–ugyancsak figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket azzal, hogy alkalmazottainak kompenzációt fizetett, ideértve a múltbeli környezetvédelmi kötelezettségekért (a 2003-as eladást megelőző kötelezettségek) való kompenzációt. Állításuk szerint a piacgazdasági eladó a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások kielégítése érdekében ugyanígy elfogadná a csökkentett árat. |
| --- | --- |

(41)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások is piacgazdasági kritériumok, mivel azok a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódnak. Álláspontjuk szerint érvelésüket alátámasztja az a tény, hogy a TVX Hellas–piacgazdasági szereplőként–ugyancsak figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket azzal, hogy alkalmazottainak kompenzációt fizetett, ideértve a múltbeli környezetvédelmi kötelezettségekért (a 2003-as eladást megelőző kötelezettségek) való kompenzációt. Állításuk szerint a piacgazdasági eladó a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások kielégítése érdekében ugyanígy elfogadná a csökkentett árat.

| (42) | A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A környezeti és társadalmi megfontolások jellegükből adódóan a hatóságok által képviselt politikai megfontolások. A piacgazdasági eladó legfeljebb korlátozottan veheti figyelembe a munkanélküliséggel és környezetvédelemmel kapcsolatos kérdéseket a szociális vagy környezeti értelemben felelős gazdasági szereplőként meglévő üzleti jó hírnevének megóvására vagy javítására, ellenben nem pénzügyi érdekeinek jelentős kárára. Mindenesetre egy ésszerűen eljáró piacgazdasági eladó az eladással összefüggésben felmérné és számszerűsítené az e kérdésekből eredő kifizetéseket vagy költségeket annak eldöntéséhez, hogy ezek miként befolyásolhatják az elfogadható árat. A vizsgált ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy a szerződésben nem szerepel semmiféle ilyen pénzügyi részletezés, és Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején felmérte volna az ilyen jellegű pénzügyi költségeket. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A környezeti és társadalmi megfontolások jellegükből adódóan a hatóságok által képviselt politikai megfontolások. A piacgazdasági eladó legfeljebb korlátozottan veheti figyelembe a munkanélküliséggel és környezetvédelemmel kapcsolatos kérdéseket a szociális vagy környezeti értelemben felelős gazdasági szereplőként meglévő üzleti jó hírnevének megóvására vagy javítására, ellenben nem pénzügyi érdekeinek jelentős kárára. Mindenesetre egy ésszerűen eljáró piacgazdasági eladó az eladással összefüggésben felmérné és számszerűsítené az e kérdésekből eredő kifizetéseket vagy költségeket annak eldöntéséhez, hogy ezek miként befolyásolhatják az elfogadható árat. A vizsgált ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy a szerződésben nem szerepel semmiféle ilyen pénzügyi részletezés, és Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején felmérte volna az ilyen jellegű pénzügyi költségeket.

| (43) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt is állítja, hogy a bányák piaci értéke negatív volt, amit igazol az a tény is, hogy a Kinross–a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő–a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított. |
| --- | --- |

(43)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt is állítja, hogy a bányák piaci értéke negatív volt, amit igazol az a tény is, hogy a Kinross–a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő–a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított.

| (44) | A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A TVX Hellas a kaszándrai bányákban végzett üzleti tevékenységét a bányák engedélyeinek az Államtanács általi hatályon kívül helyezése miatt szüntette be. A Stratoni bánya azonban a TVX Hellas által Görögországnak történő eladásakor (lásd a 13. pontot) rendelkezett érvényes bányászati engedéllyel, míg az Olympias bánya engedélye továbbra is hatálytalan volt. Ezért a Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához kapcsolódott. Ezért a TVX Hellas magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A TVX Hellas a kaszándrai bányákban végzett üzleti tevékenységét a bányák engedélyeinek az Államtanács általi hatályon kívül helyezése miatt szüntette be. A Stratoni bánya azonban a TVX Hellas által Görögországnak történő eladásakor (lásd a 13. pontot) rendelkezett érvényes bányászati engedéllyel, míg az Olympias bánya engedélye továbbra is hatálytalan volt. Ezért a Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához kapcsolódott. Ezért a TVX Hellas magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott.

| (45) | A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Ez utóbbit illetően azzal érvelnek, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. A foglalkoztatással kapcsolatban a görög hatóságok és a kedvezményezett elfogadja, hogy az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, azonban érvelésük szerint a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető, és a bányászat nagyszámú munkavállalót igényel. |
| --- | --- |

(45)

A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Ez utóbbit illetően azzal érvelnek, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. A foglalkoztatással kapcsolatban a görög hatóságok és a kedvezményezett elfogadja, hogy az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, azonban érvelésük szerint a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető, és a bányászat nagyszámú munkavállalót igényel.

| (46) | A fenti állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az eladott eszközök értéke az eladást megelőzően semmilyen módon nem került felértékelésre, és az eladást nem nyilvános eljáráson keresztül, hanem a vevővel való közvetlen kapcsolatfelvétellel bonyolították le. Az állítólagosan Görögország által viselendő környezetvédelmi költségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy e költségeknek a szerződésben vagy az azzal egyidejűleg készült dokumentumokban nincsen nyoma. A Bizottság megjegyzi még azt is, hogy a vevőre nem róttak az irányadó jogszabályokban megállapítottakon túlmenő, további környezetvédelmi kötelezettségeket. A Bizottság megítélése szerint, ha a környezetvédelmi költségeket az eladási ár meghatározását befolyásoló tényezőnek tekintették, egy magáneladó az eladási ár meghatározása előtt ezeket a költségeket körültekintően felmérte és számszerűsítette volna. Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején ilyen felmérést vagy számszerűsítést végzett volna, vagy az ilyen környezetvédelmi költségeket egyébként figyelembe vette volna. |
| --- | --- |

(46)

A fenti állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az eladott eszközök értéke az eladást megelőzően semmilyen módon nem került felértékelésre, és az eladást nem nyilvános eljáráson keresztül, hanem a vevővel való közvetlen kapcsolatfelvétellel bonyolították le. Az állítólagosan Görögország által viselendő környezetvédelmi költségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy e költségeknek a szerződésben vagy az azzal egyidejűleg készült dokumentumokban nincsen nyoma. A Bizottság megjegyzi még azt is, hogy a vevőre nem róttak az irányadó jogszabályokban megállapítottakon túlmenő, további környezetvédelmi kötelezettségeket. A Bizottság megítélése szerint, ha a környezetvédelmi költségeket az eladási ár meghatározását befolyásoló tényezőnek tekintették, egy magáneladó az eladási ár meghatározása előtt ezeket a költségeket körültekintően felmérte és számszerűsítette volna. Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején ilyen felmérést vagy számszerűsítést végzett volna, vagy az ilyen környezetvédelmi költségeket egyébként figyelembe vette volna.

| (47) | A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a 2003-as adásvételi szerződésben nem szerepelt a minimálisan megőrzendő vagy létrehozandó álláshelyek számára vonatkozó kikötés. Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni azt az érvet, hogy a vevőt a gazdasági szempontból szükségesnél nagyobb álláshely fenntartásának kötelezettsége terhelte, mivel az adásvételi szerződésben nem szerepelt meghatározott számú álláshely fenntartására vonatkozó kötelezettség. Így a Bizottság álláspontja, hogy a magáneladó szemszögéből az álláshelyek számához vagy a foglalkoztatás fenntartásához kapcsolódó érv nem indokolhatja a bányák piaci értékénél alacsonyabb eladási árat. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a 2003-as adásvételi szerződésben nem szerepelt a minimálisan megőrzendő vagy létrehozandó álláshelyek számára vonatkozó kikötés. Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni azt az érvet, hogy a vevőt a gazdasági szempontból szükségesnél nagyobb álláshely fenntartásának kötelezettsége terhelte, mivel az adásvételi szerződésben nem szerepelt meghatározott számú álláshely fenntartására vonatkozó kötelezettség. Így a Bizottság álláspontja, hogy a magáneladó szemszögéből az álláshelyek számához vagy a foglalkoztatás fenntartásához kapcsolódó érv nem indokolhatja a bányák piaci értékénél alacsonyabb eladási árat.

| (48) | Ekként–a 46. és 47. pont alapján–a Bizottság nem tudja elfogadni Görögország és a kedvezményezett 45. pontban kifejtett érvelését. |
| --- | --- |

(48)

Ekként–a 46. és 47. pont alapján–a Bizottság nem tudja elfogadni Görögország és a kedvezményezett 45. pontban kifejtett érvelését.

| (49) | A foglalkoztatás és a környezetvédelem kérdéskörében (lásd a 45. pontot) a Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia. A Hellenic Mining Watch azt is állítja, hogy az Ellinikos Xrysos előnyhöz jutott, mivel a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. |
| --- | --- |

(49)

A foglalkoztatás és a környezetvédelem kérdéskörében (lásd a 45. pontot) a Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia. A Hellenic Mining Watch azt is állítja, hogy az Ellinikos Xrysos előnyhöz jutott, mivel a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be.

| (50) | A Hellenic Mining Watch fentiekben kifejtett második érvét illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés valóban mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Bizottság álláspontja szerint a szerződés fenti rendelkezése nem juttat az Ellinikos Xrysosnak az eladási ártól elkülönülő előnyt. Magánjogi szerződésekben nem ritkák az olyan kikötések, amelyek arányosítják az eladó és vevő között a múltbeli pénzügyi kötelezettségeket. A szerződő felek az ilyen kikötéseket végső soron az eladási ár meghatározásakor veszik figyelembe. Ezért a vizsgált ügyben az a döntő kérdés, hogy az eladás–annak körülményeire tekintettel–tükrözte-e a bányák piaci értékét. |
| --- | --- |

(50)

A Hellenic Mining Watch fentiekben kifejtett második érvét illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés valóban mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Bizottság álláspontja szerint a szerződés fenti rendelkezése nem juttat az Ellinikos Xrysosnak az eladási ártól elkülönülő előnyt. Magánjogi szerződésekben nem ritkák az olyan kikötések, amelyek arányosítják az eladó és vevő között a múltbeli pénzügyi kötelezettségeket. A szerződő felek az ilyen kikötéseket végső soron az eladási ár meghatározásakor veszik figyelembe. Ezért a vizsgált ügyben az a döntő kérdés, hogy az eladás–annak körülményeire tekintettel–tükrözte-e a bányák piaci értékét.

| (51) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a 2003-as eladás nem juttatott előnyt az Ellinikos Xrysosnak, mivel az általa fizetett vételár megegyezett az eszközök TVX Hellas–amely a kaszándrai bányák tulajdonosa volt, mielőtt a görög államhoz kerültek volna–pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével. |
| --- | --- |

(51)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a 2003-as eladás nem juttatott előnyt az Ellinikos Xrysosnak, mivel az általa fizetett vételár megegyezett az eszközök TVX Hellas–amely a kaszándrai bányák tulajdonosa volt, mielőtt a görög államhoz kerültek volna–pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével.

| (52) | A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas által nyilvántartott könyv szerinti érték nem vehető figyelembe az eszközök értékelésekor, mivel ez a vállalati könyvekben az adózási célú (17) értékcsökkenés elszámolását követően alakul ki, és az eszközök számviteli értékét tükrözi. A kialakult ítélkezési gyakorlat (18) szerint a számviteli érték nem mindig egyezik meg a piaci értékkel, ha a cél az eszközök eladási árának meghatározásából történő értékelése. A szóban forgó eszközöket ugyanakkor önállóan értékesítették, és az értékcsökkenés előző tulajdonos általi elszámolása csak saját könyvelését és adózását érintette. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas által nyilvántartott könyv szerinti érték nem vehető figyelembe az eszközök értékelésekor, mivel ez a vállalati könyvekben az adózási célú (17) értékcsökkenés elszámolását követően alakul ki, és az eszközök számviteli értékét tükrözi. A kialakult ítélkezési gyakorlat (18) szerint a számviteli érték nem mindig egyezik meg a piaci értékkel, ha a cél az eszközök eladási árának meghatározásából történő értékelése. A szóban forgó eszközöket ugyanakkor önállóan értékesítették, és az értékcsökkenés előző tulajdonos általi elszámolása csak saját könyvelését és adózását érintette.

| (53) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat alátámasztják piacgazdasági kritériumok, mivel az megegyezett a TVX Hellas–egy magáncég–által kért árral. A TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha megtehette volna. |
| --- | --- |

(53)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat alátámasztják piacgazdasági kritériumok, mivel az megegyezett a TVX Hellas–egy magáncég–által kért árral. A TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha megtehette volna.

| (54) | A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Görögország által a TVX Hellasnak fizetett ár a két fél egymással szembeni követelései elszámolásának eredménye volt. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a TVX Hellas Görögországgal szembeni követelése 293,5 millió EUR-t tett ki (lásd a 15. pontot). Ugyanezen érvek mentén: ha a két fél követelései más összegűek lettek volna, az egyezség végkimenetele eltérő lett volna, még akkor is, ha ugyanazon eszközök eladásához kapcsolódott volna. Ezért a Bizottság álláspontja szerint a követelések elszámolása nem az eladott eszközök értékét tükrözte. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Görögország által a TVX Hellasnak fizetett ár a két fél egymással szembeni követelései elszámolásának eredménye volt. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a TVX Hellas Görögországgal szembeni követelése 293,5 millió EUR-t tett ki (lásd a 15. pontot). Ugyanezen érvek mentén: ha a két fél követelései más összegűek lettek volna, az egyezség végkimenetele eltérő lett volna, még akkor is, ha ugyanazon eszközök eladásához kapcsolódott volna. Ezért a Bizottság álláspontja szerint a követelések elszámolása nem az eladott eszközök értékét tükrözte.

| (55) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a követelések a két fél által előterjesztett kompenzációs igényekből származtak. Görögország igénye különösen az állítólagosan a TVX Hellas által okozott környezeti károkra vonatkozott. A TVX Hellas igénye a bányászati engedélyek 2002-ben történt hatályon kívül helyezése következtében a vállalat által állítólagosan elszenvedett környezetvédelmi kiadásokból és beruházási veszteségekből adódott. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az eszközök értékelésére a fenti elszámoláskor semmiféle módon nem került sor. Ennélfogva a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása a két fél állított kötelezettségeihez, nem pedig az eszközök értékéhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a követelések a két fél által előterjesztett kompenzációs igényekből származtak. Görögország igénye különösen az állítólagosan a TVX Hellas által okozott környezeti károkra vonatkozott. A TVX Hellas igénye a bányászati engedélyek 2002-ben történt hatályon kívül helyezése következtében a vállalat által állítólagosan elszenvedett környezetvédelmi kiadásokból és beruházási veszteségekből adódott. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az eszközök értékelésére a fenti elszámoláskor semmiféle módon nem került sor. Ennélfogva a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása a két fél állított kötelezettségeihez, nem pedig az eszközök értékéhez kapcsolódott.

| (56) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához–és emiatt az Olympiasban végrehajtott beruházás, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez–kapcsolódott. Az Ellinikos Xrysos nem hajtott végre ilyen beruházást, és emiatt nem érintette annak kudarca sem. Így a Bizottság megítélése szerint a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása csak a TVX Hellas és a Görögország közötti kereskedelmi kapcsolatot, nem pedig a TVX Hellas eladáskor fennálló sajátos helyzetét tükrözte. Ezért nem lehet reprezentatív egy olyan elkülönülő kereskedelmi megállapodás tekintetében, mint a Görögország és az Ellinikos Xrysos közötti. |
| --- | --- |

(56)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához–és emiatt az Olympiasban végrehajtott beruházás, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez–kapcsolódott. Az Ellinikos Xrysos nem hajtott végre ilyen beruházást, és emiatt nem érintette annak kudarca sem. Így a Bizottság megítélése szerint a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása csak a TVX Hellas és a Görögország közötti kereskedelmi kapcsolatot, nem pedig a TVX Hellas eladáskor fennálló sajátos helyzetét tükrözte. Ezért nem lehet reprezentatív egy olyan elkülönülő kereskedelmi megállapodás tekintetében, mint a Görögország és az Ellinikos Xrysos közötti.

| (57) | A fentiekre (az 54–56. pontra) figyelemmel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy nem volt kapcsolat Görögország és a TVX Hellas igényeinek elszámolása és az eszközök értéke között. |
| --- | --- |

(57)

A fentiekre (az 54–56. pontra) figyelemmel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy nem volt kapcsolat Görögország és a TVX Hellas igényeinek elszámolása és az eszközök értéke között.

| (58) | A fentiek alapján és annak megállapítása érdekében, hogy az eladási ár tükrözte-e az eszközök piaci értékét, a Bizottság az eszközöket három kategóriába sorolta: a) bányák; b) telek; és c) ásványi tartalékok. Az eszközök piaci értékének kiszámításához a Bizottság a Behre Dolbear jelentésre hagyatkozott (lásd a 19. pontot). A telek vonatkozásában a Bizottság a jelentésben szereplő árat az előző–1995-ös pályázatban a szóban forgó telekért fizetett–ár alapján ellenőrizte (lásd a 11. pontot). |
| --- | --- |

(58)

A fentiek alapján és annak megállapítása érdekében, hogy az eladási ár tükrözte-e az eszközök piaci értékét, a Bizottság az eszközöket három kategóriába sorolta: a) bányák; b) telek; és c) ásványi tartalékok. Az eszközök piaci értékének kiszámításához a Bizottság a Behre Dolbear jelentésre hagyatkozott (lásd a 19. pontot). A telek vonatkozásában a Bizottság a jelentésben szereplő árat az előző–1995-ös pályázatban a szóban forgó telekért fizetett–ár alapján ellenőrizte (lásd a 11. pontot).

| (59) | Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a befektetők figyelmének felkeltése a pénzpiacokon forrást kereső piacgazdasági szereplők megbízásából készült minden értékelő jelentés szükségszerű és legitim célja. Minden értékelés érvényessége feltétlen ellenőrzést igényel, de a hitelesség megkérdőjelezéséhez nem elegendő az a puszta tény, hogy az értékelő jelentés a befektetők vonzásának szándékával készült. |
| --- | --- |

(59)

Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a befektetők figyelmének felkeltése a pénzpiacokon forrást kereső piacgazdasági szereplők megbízásából készült minden értékelő jelentés szükségszerű és legitim célja. Minden értékelés érvényessége feltétlen ellenőrzést igényel, de a hitelesség megkérdőjelezéséhez nem elegendő az a puszta tény, hogy az értékelő jelentés a befektetők vonzásának szándékával készült.

| (60) | Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak referencia-időpontja (2004 júniusa) nem egyezett meg az eladáséval (2003 decembere). |
| --- | --- |

(60)

Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak referencia-időpontja (2004 júniusa) nem egyezett meg az eladáséval (2003 decembere).

| (61) | A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés dátuma valóban 2004. június 30., de tartalma egyidejűnek tekinthető a 2003. decemberi eladással, mivel a jelentés a fémárak 1993–2003 közötti ingadozásán alapul. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés dátuma valóban 2004. június 30., de tartalma egyidejűnek tekinthető a 2003. decemberi eladással, mivel a jelentés a fémárak 1993–2003 közötti ingadozásán alapul.

| (62) | A görög állam és az Ellinikos Xrysos érvelése szerint a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a vállalat teljes értékének megállapításához a jelentés az eladott eszközök tekintetében tételenként részletes értékelést nyújt. |
| --- | --- |

(62)

A görög állam és az Ellinikos Xrysos érvelése szerint a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a vállalat teljes értékének megállapításához a jelentés az eladott eszközök tekintetében tételenként részletes értékelést nyújt.

a.a.   A bányák értékének kiszámítása

a.a.1.   A bányák értékére vonatkozó érvek

| (63) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke–a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt–csökkent vagy akár negatívba is fordult. Azt is állítják, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a Stratoni bánya értékét tükrözte, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A görög hatóságok elfogadják különösen, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének. |
| --- | --- |

(63)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke–a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt–csökkent vagy akár negatívba is fordult. Azt is állítják, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a Stratoni bánya értékét tükrözte, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A görög hatóságok elfogadják különösen, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének.

| (64) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es hatályon kívül helyező határozat csak az Olympias bánya értékét érintette, mivel az eladás idején a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, ennélfogva értéke is. Ugyanakkor a TVX Hellas amiatt szüntette be a működést, mert az aranykitermelési beruházása az Olympias bánya engedélyének hatályon kívül helyezésekor kudarcba fulladt. Ezért magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es hatályon kívül helyező határozat csak az Olympias bánya értékét érintette, mivel az eladás idején a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, ennélfogva értéke is. Ugyanakkor a TVX Hellas amiatt szüntette be a működést, mert az aranykitermelési beruházása az Olympias bánya engedélyének hatályon kívül helyezésekor kudarcba fulladt. Ezért magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott.

| (65) | A Skouries bányát illetően a görög hatóságok azt állítják, hogy ott–a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve–soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás, és az ottani bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel. |
| --- | --- |

(65)

A Skouries bányát illetően a görög hatóságok azt állítják, hogy ott–a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve–soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás, és az ottani bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel.

| (66) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Skouries bánya nem rendelkezett bányászati engedéllyel vagy kiépített bányászati infrastruktúrával. A görög hatóságok és a kedvezményezett azonban nem nyújtott be olyan információt vagy érdemi érvelést, amely azt igazolná, hogy a Skouries bánya közigazgatási értelemben nem volt engedélyezett vagy gazdasági értelemben megvalósítható. A Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 2004-ben 268 millió USD-t, azaz kb. 220 millió EUR-t tettek ki. A Behre Dolbear jelentésében azon álláspontjának ad hangot, hogy a költségek „ésszerűek”. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Skouries bánya nem rendelkezett bányászati engedéllyel vagy kiépített bányászati infrastruktúrával. A görög hatóságok és a kedvezményezett azonban nem nyújtott be olyan információt vagy érdemi érvelést, amely azt igazolná, hogy a Skouries bánya közigazgatási értelemben nem volt engedélyezett vagy gazdasági értelemben megvalósítható. A Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 2004-ben 268 millió USD-t, azaz kb. 220 millió EUR-t tettek ki. A Behre Dolbear jelentésében azon álláspontjának ad hangot, hogy a költségek „ésszerűek”. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak.

| (67) | A fentiek (63–66. pont) alapján a Bizottság megítélése szerint az eladás idején az Olympias bánya piaci értékét valóban érintették a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok, a Stratoni és Skouries bányáét azonban nem. Ezért a 2003-as eladáskor lehetséges volt becslést készíteni a kaszándrai bányák piaci értéke tekintetében. |
| --- | --- |

(67)

A fentiek (63–66. pont) alapján a Bizottság megítélése szerint az eladás idején az Olympias bánya piaci értékét valóban érintették a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok, a Stratoni és Skouries bányáét azonban nem. Ezért a 2003-as eladáskor lehetséges volt becslést készíteni a kaszándrai bányák piaci értéke tekintetében.

a.a.2.   A bányák értékének kiszámítása

| (68) | A Bizottság a kaszándrai bányák értékének kiszámításakor az azokat alkotó bányákat (Stratoni, Olympias és Skouries) a következő két kérdés tekintetében vizsgálta: a) a bánya értéke, amelynek az eladás idején érvényesült gazdasági tényezőkön kell alapulnia; és b) a fent említett érték realizálása érdekében a bányák működőképessége. E két tényező alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Stratoni és a Skouries bányának volt bizonyos realizálható értéke, de az Olympias bánya értéke a 2003-as eladás idején nehezen meghatározható volt. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság a kaszándrai bányák értékének kiszámításakor az azokat alkotó bányákat (Stratoni, Olympias és Skouries) a következő két kérdés tekintetében vizsgálta: a) a bánya értéke, amelynek az eladás idején érvényesült gazdasági tényezőkön kell alapulnia; és b) a fent említett érték realizálása érdekében a bányák működőképessége. E két tényező alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Stratoni és a Skouries bányának volt bizonyos realizálható értéke, de az Olympias bánya értéke a 2003-as eladás idején nehezen meghatározható volt.

| (69) | A bányák értékének megbecsléséhez a Bizottság a Behre Dolbear jelentést használta. A jelentés három módszert alkalmaz a kaszándrai bányák reális piaci értékének meghatározásához: a) a jövedelemmegközelítéses értékelése (19); b) a kapcsolódó ügyletek (összehasonlítható eladások) értékelése; és c) a piaci kapitalizációs módszer (20). A három módszer alkalmazásával kapott értékek: a) 130,3–402,5 millió USD vagy 107,2–331,1 millió EUR; b) 504,7 millió USD vagy 415,2 millió EUR; és c) USD 614,9 millió USD vagy 505,9 millió EUR. A jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott tartomány a felhasznált különféle árképzési forgatókönyvekből ered (lásd a 72. pontot). A Bizottság a három módszer közül a jövedelemmegközelítés módszerét követte. Ennek okait az alábbi táblázat ismerteti:

  táblázat


  A jövedelemmegközelítés alkalmazásának indokai








  Jövedelemmegközelítés | Kapcsolódó Ügyletek | Piaci Kapitalizáció |
| --- | --- | --- | --- |
| A jövedelemmegközelítéses módszer részletesen értékeli a három bányalétesítmény mindegyikét a bányák eladásakor ismert fémárak alapján. A valamely ügylet tárgyát képező eszköz értékének meghatározásakor csak az ügylet idején aktív tényezőket lehet figyelembe venni. | A kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel a két különböző bánya nem lehet egyforma. A Behre Dolbear szerint a kapcsolódó ügyletek módszere ellentmondásos amiatt, hogy minden ásványi tartalék – még egyazon árun belül is – eltér másoktól ásványtani, kitermelési, fémtani és környezeti vonatkozásokban, a fennálló társadalmi kérdésekben, érctisztasági fokozatban, stb. | A Behre Dolbear jelentésben is szerepel a piaci kapitalizáció módszerére vonatkozó megjegyzés az American Appraisal Associates részéről, mely szerint a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott vagy pedig főszabályként az elsődleges módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére.
  A jövedelemmegközelítéses módszer elsődleges módszer, és ezért a legmegbízhatóbb módszer. Ezen túlmenően a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ez az eladás utáni időszak. Ennélfogva a piaci kapitalizációs módszer még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható. |
| Úgy tűnik, hogy a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek, mivel kijelenti, hogy „az évek során a Behre Dolbear különös hangsúlyt helyezett a jövedelemmegközelítési módszerrel kapott értékre” (az értékek összefoglalása a Behre Dolbear jelentés 43. oldalán található). |

(69)

A bányák értékének megbecsléséhez a Bizottság a Behre Dolbear jelentést használta. A jelentés három módszert alkalmaz a kaszándrai bányák reális piaci értékének meghatározásához: a) a jövedelemmegközelítéses értékelése (19); b) a kapcsolódó ügyletek (összehasonlítható eladások) értékelése; és c) a piaci kapitalizációs módszer (20). A három módszer alkalmazásával kapott értékek: a) 130,3–402,5 millió USD vagy 107,2–331,1 millió EUR; b) 504,7 millió USD vagy 415,2 millió EUR; és c) USD 614,9 millió USD vagy 505,9 millió EUR. A jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott tartomány a felhasznált különféle árképzési forgatókönyvekből ered (lásd a 72. pontot). A Bizottság a három módszer közül a jövedelemmegközelítés módszerét követte. Ennek okait az alábbi táblázat ismerteti:

táblázat

A jövedelemmegközelítés alkalmazásának indokai

Jövedelemmegközelítés

Kapcsolódó Ügyletek

Piaci Kapitalizáció

A jövedelemmegközelítéses módszer részletesen értékeli a három bányalétesítmény mindegyikét a bányák eladásakor ismert fémárak alapján. A valamely ügylet tárgyát képező eszköz értékének meghatározásakor csak az ügylet idején aktív tényezőket lehet figyelembe venni.

A kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel a két különböző bánya nem lehet egyforma. A Behre Dolbear szerint a kapcsolódó ügyletek módszere ellentmondásos amiatt, hogy minden ásványi tartalék – még egyazon árun belül is – eltér másoktól ásványtani, kitermelési, fémtani és környezeti vonatkozásokban, a fennálló társadalmi kérdésekben, érctisztasági fokozatban, stb.

A Behre Dolbear jelentésben is szerepel a piaci kapitalizáció módszerére vonatkozó megjegyzés az American Appraisal Associates részéről, mely szerint a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott vagy pedig főszabályként az elsődleges módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére.

A jövedelemmegközelítéses módszer elsődleges módszer, és ezért a legmegbízhatóbb módszer. Ezen túlmenően a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ez az eladás utáni időszak. Ennélfogva a piaci kapitalizációs módszer még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható.

Úgy tűnik, hogy a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek, mivel kijelenti, hogy „az évek során a Behre Dolbear különös hangsúlyt helyezett a jövedelemmegközelítési módszerrel kapott értékre” (az értékek összefoglalása a Behre Dolbear jelentés 43. oldalán található).

| (70) | Görögország elfogadja, hogy a Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja (2004. június 30.) tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével. |
| --- | --- |

(70)

Görögország elfogadja, hogy a Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja (2004. június 30.) tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével.

| (71) | A Bizottság a jövedelemértékelési módszer alapján a bányák 2003-as eladáskori értékére a következő becslést végzi el (lásd a 72–79. pontot). |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság a jövedelemértékelési módszer alapján a bányák 2003-as eladáskori értékére a következő becslést végzi el (lásd a 72–79. pontot).

| (72) | A jövedelemmegközelítéses módszer a kaszándrai bányák értékére a bányák működése által igazolt termelési állapothoz közeli (21) szinten, jól körülhatárolt költségek, illetve bizonyított és valószínű tartalékok (22) mellett ad becslést. A jelentés az érték meghatározásához három eltérő forgatókönyvből indul ki, melyek alapját a következő időszakok árai alkotják: a) az 1993–2003 közötti időszak átlaga; b) 2004-ből csak az első félév; és c) az 1993–2003 közötti időszak átlaga 2004. első félévével együtt (kettővel elosztva). A Bizottság álláspontja szerint csak az 1993–2003 közötti időszak átlagát figyelembe vevő forgatókönyv vehető számításba (a másik kettő pedig nem), mivel ez alapul a 2003. decemberi eladás időpontjában ismert árakon és költségeken. Ezen túlmenően az 1993–2003 közötti időszak Behre Dolbear által felhasznált történeti árai nem mutatnak semmiféle különleges tendenciát az 1993–2003-as időszakban, azaz ingadozásuk különböző éveket érint, ezért a Bizottság álláspontja szerint az 1993–2003 közötti időszak átlaga megfelelőbben visszaadja a fémpiaci fejleményeket. Ugyanakkor a 2004 első félévi árak a bányák értéke szempontjából nem reprezentatívak, mivel csak pillanatfelvételt jelentenek, és nem veszik figyelembe az ingadozásokat. Az ingadozások vizsgálata lényeges a szokatlan változások vagy véletlenszerű események hatásának legkisebbre szorításához, és a bányák értékéről megbízható kép kialakításához. |
| --- | --- |

(72)

A jövedelemmegközelítéses módszer a kaszándrai bányák értékére a bányák működése által igazolt termelési állapothoz közeli (21) szinten, jól körülhatárolt költségek, illetve bizonyított és valószínű tartalékok (22) mellett ad becslést. A jelentés az érték meghatározásához három eltérő forgatókönyvből indul ki, melyek alapját a következő időszakok árai alkotják: a) az 1993–2003 közötti időszak átlaga; b) 2004-ből csak az első félév; és c) az 1993–2003 közötti időszak átlaga 2004. első félévével együtt (kettővel elosztva). A Bizottság álláspontja szerint csak az 1993–2003 közötti időszak átlagát figyelembe vevő forgatókönyv vehető számításba (a másik kettő pedig nem), mivel ez alapul a 2003. decemberi eladás időpontjában ismert árakon és költségeken. Ezen túlmenően az 1993–2003 közötti időszak Behre Dolbear által felhasznált történeti árai nem mutatnak semmiféle különleges tendenciát az 1993–2003-as időszakban, azaz ingadozásuk különböző éveket érint, ezért a Bizottság álláspontja szerint az 1993–2003 közötti időszak átlaga megfelelőbben visszaadja a fémpiaci fejleményeket. Ugyanakkor a 2004 első félévi árak a bányák értéke szempontjából nem reprezentatívak, mivel csak pillanatfelvételt jelentenek, és nem veszik figyelembe az ingadozásokat. Az ingadozások vizsgálata lényeges a szokatlan változások vagy véletlenszerű események hatásának legkisebbre szorításához, és a bányák értékéről megbízható kép kialakításához.

| (73) | Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear a kaszándrai bányák termelési állapothoz közeli nettó jelenértékét negatív tartományban, –2,59 millió USD (a jelentés 37. oldalán található 5.3. táblázat) értéken határozza meg, így a ténylegesen fizetett ár (11 millió EUR) meghaladta a bányák piaci értékét. |
| --- | --- |

(73)

Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear a kaszándrai bányák termelési állapothoz közeli nettó jelenértékét negatív tartományban, –2,59 millió USD (a jelentés 37. oldalán található 5.3. táblázat) értéken határozza meg, így a ténylegesen fizetett ár (11 millió EUR) meghaladta a bányák piaci értékét.

| (74) | A Bizottság megjegyzi, hogy a jövedelemmegközelítéses módszerrel a három bányához (termelési állapothoz közeli szinten) egyenként rendelt nettó jelenértékek a következők: a) az Olympias bánya tekintetében –28,79 millió USD, azaz –23,7 millió EUR; b) a Stratoni bánya tekintetében 10,48 millió USD, azaz 8,6 millió EUR; és c) a Skouries bánya tekintetében 15,72 millió USD, azaz 12,9 millió EUR. E három érték összesítése adja a –2,59 millió USD negatív értéket. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megjegyzi, hogy a jövedelemmegközelítéses módszerrel a három bányához (termelési állapothoz közeli szinten) egyenként rendelt nettó jelenértékek a következők: a) az Olympias bánya tekintetében –28,79 millió USD, azaz –23,7 millió EUR; b) a Stratoni bánya tekintetében 10,48 millió USD, azaz 8,6 millió EUR; és c) a Skouries bánya tekintetében 15,72 millió USD, azaz 12,9 millió EUR. E három érték összesítése adja a –2,59 millió USD negatív értéket.

| (75) | A Bizottság mindazonáltal nem fogadja el Görögország és a kedvezményezett fenti érvét. Elfogadja, hogy az eladás idején a Olympias bánya nettó jelenértéke (termelési állapothoz közeli szinten) valóban negatív volt. Mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az Olympias bánya negatív nettó jelenértéke azt jelenti, hogy az eladás idején a bánya elmúlt 11 évben megfigyelt árszint melletti üzemeléséből várható eredmény negatív lett volna. Az arany árát tekintve, bárki is lett volna az Olympias bánya tulajdonosa, a bánya üzemeltetésének beszüntetése mellett döntött volna, és törekednie kellett volna a veszteségek lehetőségek szerinti megelőzésére. Amint az bizonyításra került, a vevő a bánya üzemeltetésének beszüntetésével a veszteségeket 5,5 millió EUR-ra tudta korlátozni, amely összeg a vevő által a szerződés alapján környezetvédelmi és karbantartási célokra viselendő összegnek felel meg. Azonban pusztán ebből nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az Olympias bánya értékét 5,5 millió EUR-ra kell becsülni, mivel egy bánya tulajdonának megszerzése elviekben opciós értéket is hordoz: a tulajdonos jó időkben (magas arányárak mellett) üzemeltetheti a bányát, míg rossz időkben (amikor az aranyárak nem elég magasak) dönthet az üzemeltetés felfüggesztése mellett. Ennek megfelelően az Ellinikos Xrysos juthatott arra a döntésre, hogy a bányát a kaszándrai csomag részeként veszi meg, vagy pedig abból a célból, hogy a későbbiekben képes lesz majd az ahhoz szükséges beruházásokra az Olympias bányában, hogy nyereségesen újraindítsa a kitermelést, ha az arányárak (lényegesen) az előző 1993–2003-as időszakban megfigyelt árak fölé emelkednek. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság mindazonáltal nem fogadja el Görögország és a kedvezményezett fenti érvét. Elfogadja, hogy az eladás idején a Olympias bánya nettó jelenértéke (termelési állapothoz közeli szinten) valóban negatív volt. Mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az Olympias bánya negatív nettó jelenértéke azt jelenti, hogy az eladás idején a bánya elmúlt 11 évben megfigyelt árszint melletti üzemeléséből várható eredmény negatív lett volna. Az arany árát tekintve, bárki is lett volna az Olympias bánya tulajdonosa, a bánya üzemeltetésének beszüntetése mellett döntött volna, és törekednie kellett volna a veszteségek lehetőségek szerinti megelőzésére. Amint az bizonyításra került, a vevő a bánya üzemeltetésének beszüntetésével a veszteségeket 5,5 millió EUR-ra tudta korlátozni, amely összeg a vevő által a szerződés alapján környezetvédelmi és karbantartási célokra viselendő összegnek felel meg. Azonban pusztán ebből nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az Olympias bánya értékét 5,5 millió EUR-ra kell becsülni, mivel egy bánya tulajdonának megszerzése elviekben opciós értéket is hordoz: a tulajdonos jó időkben (magas arányárak mellett) üzemeltetheti a bányát, míg rossz időkben (amikor az aranyárak nem elég magasak) dönthet az üzemeltetés felfüggesztése mellett. Ennek megfelelően az Ellinikos Xrysos juthatott arra a döntésre, hogy a bányát a kaszándrai csomag részeként veszi meg, vagy pedig abból a célból, hogy a későbbiekben képes lesz majd az ahhoz szükséges beruházásokra az Olympias bányában, hogy nyereségesen újraindítsa a kitermelést, ha az arányárak (lényegesen) az előző 1993–2003-as időszakban megfigyelt árak fölé emelkednek.

| (76) | Az opciós értékre megbízható becslést készíteni meglehetősen bonyolult. Még fontosabb, hogy ezt az értéket korrigálni kéne annak (eshetőlegesen magas) valószínűségével, hogy még ha az aranyárak kellően magasak lennének is a nyereséges üzemeltetéshez, nem feltétlenül adják meg a bányára az engedélyt. Amint az fentebb szerepel (lásd a 12. pontot), az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezetvédelmi okokból helyezték hatályon kívül. Ezért helyénvalónak tűnne az Olympias bányát opciós értékkel rendelkezőnek tekinteni, melynek értéke óvatos becsléssel zérusban állapítható meg. Ennek megfelelően az Olympias bánya nettó jelenértékét –5,5 millió EUR-val kell a becslésbe beállítani. |
| --- | --- |

(76)

Az opciós értékre megbízható becslést készíteni meglehetősen bonyolult. Még fontosabb, hogy ezt az értéket korrigálni kéne annak (eshetőlegesen magas) valószínűségével, hogy még ha az aranyárak kellően magasak lennének is a nyereséges üzemeltetéshez, nem feltétlenül adják meg a bányára az engedélyt. Amint az fentebb szerepel (lásd a 12. pontot), az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezetvédelmi okokból helyezték hatályon kívül. Ezért helyénvalónak tűnne az Olympias bányát opciós értékkel rendelkezőnek tekinteni, melynek értéke óvatos becsléssel zérusban állapítható meg. Ennek megfelelően az Olympias bánya nettó jelenértékét –5,5 millió EUR-val kell a becslésbe beállítani.

| (77) | Ezzel szemben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Stratoni és Skouries bánya egyedi értéke 21,5 millió EUR, mely a két bánya Behre Dolbear jelentés szerinti értékének (8,6 millió EUR plusz 12,9 millió EUR, lásd a 74. pontot) összege, a következők miatt:






  a. | a Stratoni bánya érvényes bányászati engedéllyel, kiépült bányászati infrastruktúrával és a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett, és ezért az eladás idején működőnek minősült; |
| --- | --- | --- |

(77)

Ezzel szemben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Stratoni és Skouries bánya egyedi értéke 21,5 millió EUR, mely a két bánya Behre Dolbear jelentés szerinti értékének (8,6 millió EUR plusz 12,9 millió EUR, lásd a 74. pontot) összege, a következők miatt:

a.

a Stratoni bánya érvényes bányászati engedéllyel, kiépült bányászati infrastruktúrával és a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett, és ezért az eladás idején működőnek minősült;

| b. | a Skouries bánya esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak. A Skouries bánya ugyancsak a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett. |
| --- | --- |

b.

a Skouries bánya esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak. A Skouries bánya ugyancsak a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett.

| (78) | Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke nem vehető figyelembe, mivel az az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. A Bizottság ezt az érvelést nem fogadja el, mert – amint az fentebb igazolást nyert – a Stratoni bánya az eladás idején érvényes bányászati engedéllyel rendelkezett. Fentebb ugyancsak igazolást nyert, hogy a Skouries bánya esetében a bányászati engedély megadásának útjában közigazgatási akadályok nem álltak. A Skouries bányára vonatkozó bányászati engedély kérelmezésének és megszerzésének költségei az engedélyhez szükséges tanulmányok elkészítéséhez a geológusok és más szakértők díjára, illetve az illetékes minisztérium által kért, garanciavállalási nyilatkozathoz kapcsolódó díjakra korlátozódtak. A görög hatóságok beadványa szerint a fenti költségek legfeljebb körülbelül 5 000 EUR egyszeri, illetve évente 600 000 EUR összeget (a garanciavállaláshoz kapcsolódóan) tesznek ki. A Bizottság ezeket az összegeket alacsonynak tartja a Skouries bányában felmerült összes bányászati fejlesztési és építési tőkeköltséghez képest, amely 2004-ben elérte a 268 millió USD-t, azaz 220 millió EUR-t (lásd a 66. pontot). Így a Bizottság megítélése szerint a bányászati engedéllyel kapcsolatos fenti költségek nem jelentettek akadályt a Skouriesben is beruházni hajlandó vállalatnak. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Behre Dolbear jelentés is figyelembe vesz „adminisztratív” költségeket a bánya nettó jelenértékének számításakor. A Bizottság megítélése szerint ennélfogva a fenti költségeket (a Skouries bánya tekintetében a bányászati engedély megkérése és megszerzése költségeit) a Behre Dolbear jelentés figyelembe vette. |
| --- | --- |

(78)

Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke nem vehető figyelembe, mivel az az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. A Bizottság ezt az érvelést nem fogadja el, mert – amint az fentebb igazolást nyert – a Stratoni bánya az eladás idején érvényes bányászati engedéllyel rendelkezett. Fentebb ugyancsak igazolást nyert, hogy a Skouries bánya esetében a bányászati engedély megadásának útjában közigazgatási akadályok nem álltak. A Skouries bányára vonatkozó bányászati engedély kérelmezésének és megszerzésének költségei az engedélyhez szükséges tanulmányok elkészítéséhez a geológusok és más szakértők díjára, illetve az illetékes minisztérium által kért, garanciavállalási nyilatkozathoz kapcsolódó díjakra korlátozódtak. A görög hatóságok beadványa szerint a fenti költségek legfeljebb körülbelül 5 000 EUR egyszeri, illetve évente 600 000 EUR összeget (a garanciavállaláshoz kapcsolódóan) tesznek ki. A Bizottság ezeket az összegeket alacsonynak tartja a Skouries bányában felmerült összes bányászati fejlesztési és építési tőkeköltséghez képest, amely 2004-ben elérte a 268 millió USD-t, azaz 220 millió EUR-t (lásd a 66. pontot). Így a Bizottság megítélése szerint a bányászati engedéllyel kapcsolatos fenti költségek nem jelentettek akadályt a Skouriesben is beruházni hajlandó vállalatnak. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Behre Dolbear jelentés is figyelembe vesz „adminisztratív” költségeket a bánya nettó jelenértékének számításakor. A Bizottság megítélése szerint ennélfogva a fenti költségeket (a Skouries bánya tekintetében a bányászati engedély megkérése és megszerzése költségeit) a Behre Dolbear jelentés figyelembe vette.

| (79) | Az eddigiek alapján a bányák becsült értéke mindhárom bányára vonatkoztatva 16 millió EUR (21,5 millió EUR – 5,5 millió EUR). |
| --- | --- |

(79)

Az eddigiek alapján a bányák becsült értéke mindhárom bányára vonatkoztatva 16 millió EUR (21,5 millió EUR – 5,5 millió EUR).

a.b.   A telek értékének kiszámítása

| (80) | A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Ezért a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is. |
| --- | --- |

(80)

A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Ezért a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is.

| (81) | A fenti kérdést illetően a Bizottság a szóban forgó telket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekinti, a bányászati műveletek sajátos jellegének (szennyezés, környezeti zavarok stb.) betudhatóan, amely megkérdőjelezhetővé teszi az ezen eszközökkel a bányáktól elkülönítve történő kereskedést. |
| --- | --- |

(81)

A fenti kérdést illetően a Bizottság a szóban forgó telket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekinti, a bányászati műveletek sajátos jellegének (szennyezés, környezeti zavarok stb.) betudhatóan, amely megkérdőjelezhetővé teszi az ezen eszközökkel a bányáktól elkülönítve történő kereskedést.

| (82) | A Bizottság azonban azt az álláspontot is osztja, hogy minden üzleti eszköz rendelkezik valamilyen értékkel, mivel hozzájárul vagy hozzájárulhat a vállalat műveleteihez és a bevételek realizálásához. A kaszándrai bányák az eladás idején működő vállalkozásnak minősültek, ezért a Bizottság megítélése szerint a telket használni lehetett a bányák műveleteihez, így annak volt értéke. A Bizottság ezért nem tudja elfogadni a Görögország és az Ellinikos Xrysos által előterjesztett érvelést. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság azonban azt az álláspontot is osztja, hogy minden üzleti eszköz rendelkezik valamilyen értékkel, mivel hozzájárul vagy hozzájárulhat a vállalat műveleteihez és a bevételek realizálásához. A kaszándrai bányák az eladás idején működő vállalkozásnak minősültek, ezért a Bizottság megítélése szerint a telket használni lehetett a bányák műveleteihez, így annak volt értéke. A Bizottság ezért nem tudja elfogadni a Görögország és az Ellinikos Xrysos által előterjesztett érvelést.

| (83) | A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(83)

A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe.

| (84) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés igenis figyelembe veszi a telket, a bányáktól elkülönítve. A Behre Dolbear jelentés a telket a kaszándrai bányák nem ásványi eszközének tekinti és értékét – a jövedelemmegközelítéses módszertől függetlenül – 6 millió EUR-ban (23) határozza meg. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés igenis figyelembe veszi a telket, a bányáktól elkülönítve. A Behre Dolbear jelentés a telket a kaszándrai bányák nem ásványi eszközének tekinti és értékét – a jövedelemmegközelítéses módszertől függetlenül – 6 millió EUR-ban (23) határozza meg.

| (85) | A Behre Dolbear jelentésben azonban az áll, hogy a telket maga nem értékelte fel, és a telekhez rendelt érték az Ellinikos Xrysos által megadott érték. Így a Bizottságnak ezt az értéket ellenőriznie kell. |
| --- | --- |

(85)

A Behre Dolbear jelentésben azonban az áll, hogy a telket maga nem értékelte fel, és a telekhez rendelt érték az Ellinikos Xrysos által megadott érték. Így a Bizottságnak ezt az értéket ellenőriznie kell.

| (86) | A Bizottság ehhez azt az árat használta, amelyet a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben, nyílt pályázaton történő eladásakor fizettek (lásd a 6. pontot). Ez nem egy elsődleges, hanem másodlagos számítás, melynek célja a Behre Dolbear jelentésben megadott érték (6 millió EUR) érvényességének vizsgálata. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság ehhez azt az árat használta, amelyet a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben, nyílt pályázaton történő eladásakor fizettek (lásd a 6. pontot). Ez nem egy elsődleges, hanem másodlagos számítás, melynek célja a Behre Dolbear jelentésben megadott érték (6 millió EUR) érvényességének vizsgálata.

| (87) | A görög hatóságok elfogadják, hogy lehetséges az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben történő eladásakor a telket 1,2 milliárd GRD értékkel vették figyelembe. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kaszándrai bányatelkek – melyeket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekintenek – vonatkozásában nincsenek érvényes áradatok vagy árindexek (lásd a 81. pontot). Ha rendelkezésre állnának érvényes áradatok vagy árindexek, lehetséges lenne egy naprakész referenciaérték kiszámítása. Ezek hiányában a Bizottság az 1995-ös árat tekinti a szóban forgó ügyben rendelkezésre álló legjobb becslésnek. Ezért a Bizottság kiindulásként az 1,2 milliárd GRD vagy 3,5 millió EUR (a Görögország euróövezethez való 2001-es csatlakozásakor irányadó 340,75 GRD/EUR árfolyamon) összeget veszi figyelembe a telek reális piaci értékeként. |
| --- | --- |

(87)

A görög hatóságok elfogadják, hogy lehetséges az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben történő eladásakor a telket 1,2 milliárd GRD értékkel vették figyelembe. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kaszándrai bányatelkek – melyeket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekintenek – vonatkozásában nincsenek érvényes áradatok vagy árindexek (lásd a 81. pontot). Ha rendelkezésre állnának érvényes áradatok vagy árindexek, lehetséges lenne egy naprakész referenciaérték kiszámítása. Ezek hiányában a Bizottság az 1995-ös árat tekinti a szóban forgó ügyben rendelkezésre álló legjobb becslésnek. Ezért a Bizottság kiindulásként az 1,2 milliárd GRD vagy 3,5 millió EUR (a Görögország euróövezethez való 2001-es csatlakozásakor irányadó 340,75 GRD/EUR árfolyamon) összeget veszi figyelembe a telek reális piaci értékeként.

| (88) | A TVX Hellas 1995 után 70 további földrészletet szerzett meg (az 1997–2000 közötti időszakban, a legtöbbet 1998-ban és 1999-ben). A Bizottság megjegyzi, hogy e 70 további földrészlet szerzési értéke 1,1 millió EUR-t tesz ki, amint az a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiban szerepel. A Bizottság álláspontja szerint ez a szerzési érték piacorientált, mivel a piac határozta meg. A fenti két érték (3,5 millió EUR és 1,1 millió EUR) összeadásával a telek reális piaci értéke 4,6 millió EUR-ra becsülhető. |
| --- | --- |

(88)

A TVX Hellas 1995 után 70 további földrészletet szerzett meg (az 1997–2000 közötti időszakban, a legtöbbet 1998-ban és 1999-ben). A Bizottság megjegyzi, hogy e 70 további földrészlet szerzési értéke 1,1 millió EUR-t tesz ki, amint az a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiban szerepel. A Bizottság álláspontja szerint ez a szerzési érték piacorientált, mivel a piac határozta meg. A fenti két érték (3,5 millió EUR és 1,1 millió EUR) összeadásával a telek reális piaci értéke 4,6 millió EUR-ra becsülhető.

| (89) | Ez a 4,6 millió EUR képviseli a telek 2003. évi nominális értékét az 1995-ös, illetve 1997–2000 közötti árak alapján. A Bizottság megítélése szerint ezt az értéket korrigálni kell az 1995–2003, illetve 1998–2003 közötti időszakra vonatkozó görög általános ipari termelési árindexnek megfelelően. Az általános ipari termelési árindex használatát az indokolja, hogy a szóban forgó telek ipari vállalat eszköze, és a korrekciónak az ipari ágazat árváltozásait kell reprezentálnia. Az 1995-ös, illetve az 1997–2000-es eladási árak korrekciójából adódik a 2003. decemberi 5,9 millió EUR végleges számadat. |
| --- | --- |

(89)

Ez a 4,6 millió EUR képviseli a telek 2003. évi nominális értékét az 1995-ös, illetve 1997–2000 közötti árak alapján. A Bizottság megítélése szerint ezt az értéket korrigálni kell az 1995–2003, illetve 1998–2003 közötti időszakra vonatkozó görög általános ipari termelési árindexnek megfelelően. Az általános ipari termelési árindex használatát az indokolja, hogy a szóban forgó telek ipari vállalat eszköze, és a korrekciónak az ipari ágazat árváltozásait kell reprezentálnia. Az 1995-ös, illetve az 1997–2000-es eladási árak korrekciójából adódik a 2003. decemberi 5,9 millió EUR végleges számadat.

| (90) | A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti 5,9 millió EUR érték jól közelít a Behre Dolbear értékelő jelentésében megadott 6 millió EUR értékhez (lásd a 84. pontot). A Bizottság álláspontja szerint ez a közeli egyezés megerősíti a telek Ellinikos Xrysos általi, a Behre Dolbear jelentésben felhasznált értékelésének a 2003. decemberi reális piaci érték tükrözése tekintetében fennálló megbízhatóságát. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti 5,9 millió EUR érték jól közelít a Behre Dolbear értékelő jelentésében megadott 6 millió EUR értékhez (lásd a 84. pontot). A Bizottság álláspontja szerint ez a közeli egyezés megerősíti a telek Ellinikos Xrysos általi, a Behre Dolbear jelentésben felhasznált értékelésének a 2003. decemberi reális piaci érték tükrözése tekintetében fennálló megbízhatóságát.

a.c.   Az ásványi tartalékok értékének kiszámítása

| (91) | A 2003-as eladásnak részét képezte az ásványi tartalékok adott mennyisége, aranykoncentrátummal együtt (24). A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvelt, hogy a 2003-as eladáskor a fenti tartalékok értéke negatív volt, az arany viszonylag alacsony ára, és a viszonylag magas járulékos költségek miatt. |
| --- | --- |

(91)

A 2003-as eladásnak részét képezte az ásványi tartalékok adott mennyisége, aranykoncentrátummal együtt (24). A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvelt, hogy a 2003-as eladáskor a fenti tartalékok értéke negatív volt, az arany viszonylag alacsony ára, és a viszonylag magas járulékos költségek miatt.

| (92) | A görög hatóságok számításokat adtak meg azon nullszaldós árpont tekintetében, melynél a fenti tartalékokkal való kereskedés nyereséges lenne. Figyelemmel az ásvány aranykoncentrációjára – ami tonnánként 0,7 uncia arany –, és az arany 2003. december 12-i árára – ami unciánként 407 USD – az aranytartalékban lévő arany értéke tonnánként 284,9 USD volt. A görög hatóságok megadták a fenti tartalékok kereskedelmével kapcsolatos költségeket is: a feldolgozási költség unciánként 245 USD, tonnánként pedig 171,5 USD; a szállítási költség tonnánként 50 USD; tisztítási szankció tonnánként 270 USD; a feldolgozási díj pedig unciánként 5 USD és tonnánként 4,1 USD. A fenti számítás negatív, tonnánkénti -210,7 USD eladási árat eredményez. |
| --- | --- |

(92)

A görög hatóságok számításokat adtak meg azon nullszaldós árpont tekintetében, melynél a fenti tartalékokkal való kereskedés nyereséges lenne. Figyelemmel az ásvány aranykoncentrációjára – ami tonnánként 0,7 uncia arany –, és az arany 2003. december 12-i árára – ami unciánként 407 USD – az aranytartalékban lévő arany értéke tonnánként 284,9 USD volt. A görög hatóságok megadták a fenti tartalékok kereskedelmével kapcsolatos költségeket is: a feldolgozási költség unciánként 245 USD, tonnánként pedig 171,5 USD; a szállítási költség tonnánként 50 USD; tisztítási szankció tonnánként 270 USD; a feldolgozási díj pedig unciánként 5 USD és tonnánként 4,1 USD. A fenti számítás negatív, tonnánkénti -210,7 USD eladási árat eredményez.

| (93) | A Bizottság a fenti számítást ellenőrizte. Álláspontja szerint a fenti árak és költségek miatt a tartalékok ára az eladás idején nem volt jövedelmező. Az aranytartalékokkal folytatott kereskedelem esetleg jövedelmező lehetne, ha a szállítási költségek változnának vagy azok változása várható lenne, de ez nem volt elképzelhető. A Behre Dolbear jelentés nem adja meg az aranytartalékok értékét. Ezért a Bizottság megítélése szerint e tartalékok értéke nem számítható ki. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a fenti számítást ellenőrizte. Álláspontja szerint a fenti árak és költségek miatt a tartalékok ára az eladás idején nem volt jövedelmező. Az aranytartalékokkal folytatott kereskedelem esetleg jövedelmező lehetne, ha a szállítási költségek változnának vagy azok változása várható lenne, de ez nem volt elképzelhető. A Behre Dolbear jelentés nem adja meg az aranytartalékok értékét. Ezért a Bizottság megítélése szerint e tartalékok értéke nem számítható ki.

| (94) | A Hellenic Mining Watch azt állítja, hogy az aranytartalmú ásványtartalékoknak jelentős, 80 millió EUR-t kitevő értéke volt. A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a 80 millió eurós értéket semmiféle, a Hellenic Mining Watch által nyújtott adat vagy bizonyíték nem támasztja alá. Ezen az alapon és a fenti számításra figyelemmel (amelyből kitűnik, hogy az aranytartalékok értéke nem számítható ki) a Bizottság elutasítja a Hellenic Mining Watch érvét. |
| --- | --- |

(94)

A Hellenic Mining Watch azt állítja, hogy az aranytartalmú ásványtartalékoknak jelentős, 80 millió EUR-t kitevő értéke volt. A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a 80 millió eurós értéket semmiféle, a Hellenic Mining Watch által nyújtott adat vagy bizonyíték nem támasztja alá. Ezen az alapon és a fenti számításra figyelemmel (amelyből kitűnik, hogy az aranytartalékok értéke nem számítható ki) a Bizottság elutasítja a Hellenic Mining Watch érvét.

| (95) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2003 decemberében eladott eszközök között volt kettő ólom és cinktartalék. A Behre Dolbear jelentésben szerepel becslés a meglévő ólom- és cinkkoncentrátumok 2004. június 30-i értékéről (25). Ez a becslés elkülönül a bányák nettó jelenérték-számításától, és nem képezi a jövedelemmegközelítésű módszer szerinti számítás részét sem. Megadja a bánya tulajdonosa számára elérhető nettó olvasztóműi forgalmi jutalékot (26): először is az aktuális árak és a rendelkezésre álló mennyiség alapján kiszámításra kerül a fémtartalom (ólom, ezüst és cink) értéke; másodszor az „olvasztómű kifizetési ütemtervét” (a továbbfeldolgozás költsége, melyet az ásványok vevője a termelőnek felszámít) érvényesítik, figyelembe véve az adott költség levonásának sajátos körülményeit (sajátos leírási kulcs, feldolgozási és finomítási díjak és teherszállítási költségek); végezetül az olvasztómű kifizetési ütemtervét levonják a fémtartalom fenti értékéből (27). |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2003 decemberében eladott eszközök között volt kettő ólom és cinktartalék. A Behre Dolbear jelentésben szerepel becslés a meglévő ólom- és cinkkoncentrátumok 2004. június 30-i értékéről (25). Ez a becslés elkülönül a bányák nettó jelenérték-számításától, és nem képezi a jövedelemmegközelítésű módszer szerinti számítás részét sem. Megadja a bánya tulajdonosa számára elérhető nettó olvasztóműi forgalmi jutalékot (26): először is az aktuális árak és a rendelkezésre álló mennyiség alapján kiszámításra kerül a fémtartalom (ólom, ezüst és cink) értéke; másodszor az „olvasztómű kifizetési ütemtervét” (a továbbfeldolgozás költsége, melyet az ásványok vevője a termelőnek felszámít) érvényesítik, figyelembe véve az adott költség levonásának sajátos körülményeit (sajátos leírási kulcs, feldolgozási és finomítási díjak és teherszállítási költségek); végezetül az olvasztómű kifizetési ütemtervét levonják a fémtartalom fenti értékéből (27).

| (96) | A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti módszer a fémkifizetések számításának bevett módszere. Ezért a Bizottság a fenti módszert fogja használni azon fémtartalékok értékének megbecslésére, amelyeket az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében megszerzett, a fémtartalékok mennyisége és a 2003. decemberi fémárak alapján (28). A fenti módszernek az ásványmennyiségre, a 2003. decemberi fémárakra és az Ellinikos Xrysos olvasztómű kifizetési ütemtervének egyedi feltételeire való alkalmazásával a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében szerzett ásványtartalékainak értéke 3,7 millió USD-t, azaz 3 millió EUR-t tett ki (az ásványok Ellinikos Xrysosnak történő eladása napján, konkrétan 2003. december 12-én érvényes 1,2254 USD/EUR árfolyamon számolva). |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti módszer a fémkifizetések számításának bevett módszere. Ezért a Bizottság a fenti módszert fogja használni azon fémtartalékok értékének megbecslésére, amelyeket az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében megszerzett, a fémtartalékok mennyisége és a 2003. decemberi fémárak alapján (28). A fenti módszernek az ásványmennyiségre, a 2003. decemberi fémárakra és az Ellinikos Xrysos olvasztómű kifizetési ütemtervének egyedi feltételeire való alkalmazásával a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében szerzett ásványtartalékainak értéke 3,7 millió USD-t, azaz 3 millió EUR-t tett ki (az ásványok Ellinikos Xrysosnak történő eladása napján, konkrétan 2003. december 12-én érvényes 1,2254 USD/EUR árfolyamon számolva).

| (97) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezett beadványa szerint a 2003 decemberében megszerzett ólom és cink ásványi tartalékokat 2004 decemberében (2004. december 1-jén és 2004. december 31-én, azaz a Behre Dolbear jelentés elkészülte után) eladták. Így a Bizottság megítélése szerint a fenti módszerre vonatkozó sajátos feltételek (a tartalékok 2004. júniusi értékének kiszámítása, lásd a 95. pontot) vonatkoznak az ásványi tartalékok 2003. decemberi értékének számítására is, mivel 2003 decembere és 2004 júniusa között nem került sor olyan ásványeladásra, amely új feltételeket határozhatna meg. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezett beadványa szerint a 2003 decemberében megszerzett ólom és cink ásványi tartalékokat 2004 decemberében (2004. december 1-jén és 2004. december 31-én, azaz a Behre Dolbear jelentés elkészülte után) eladták. Így a Bizottság megítélése szerint a fenti módszerre vonatkozó sajátos feltételek (a tartalékok 2004. júniusi értékének kiszámítása, lásd a 95. pontot) vonatkoznak az ásványi tartalékok 2003. decemberi értékének számítására is, mivel 2003 decembere és 2004 júniusa között nem került sor olyan ásványeladásra, amely új feltételeket határozhatna meg.

a.d.   Az előnyre vonatkozó következtetés

| (98) | A fenti számítás a kaszándrai bányák teljes értékére 25 millió EUR-t eredményez, ami a bányák (16 millió), a telek (6 millió EUR) és az ásványi tartalékok (3 millió EUR) összesített értéke. |
| --- | --- |

(98)

A fenti számítás a kaszándrai bányák teljes értékére 25 millió EUR-t eredményez, ami a bányák (16 millió), a telek (6 millió EUR) és az ásványi tartalékok (3 millió EUR) összesített értéke.

| (99) | Ez a teljes érték lényegesen alacsonyabb, mint a Behre Dolbear jelentésben a kaszándrai bányák reális piaci értékeként megjelölt összeg (500 millió USD avagy 411 millió EUR, lásd a 19. pontot). A Bizottság 2008. december 10-i, hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozata a Behre Dolbear jelentésben megadott értéket említi annak érzékeltetésére, hogy az eladási ár a bányák piaci ára alatt volt. |
| --- | --- |

(99)

Ez a teljes érték lényegesen alacsonyabb, mint a Behre Dolbear jelentésben a kaszándrai bányák reális piaci értékeként megjelölt összeg (500 millió USD avagy 411 millió EUR, lásd a 19. pontot). A Bizottság 2008. december 10-i, hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozata a Behre Dolbear jelentésben megadott értéket említi annak érzékeltetésére, hogy az eladási ár a bányák piaci ára alatt volt.

| (100) | A Behre Dolbear jelentésben megadott értéktől (500 millió USD) való eltérés oka az, hogy ez az érték a vizsgált ügyhöz nem illő két értékelési módszer – nevezetesen a kapcsolódó ügyletek és a piaci kapitalizáció – alkalmazásából ered (lásd a fenti 1. táblázatot), ami a következők miatt nem fogadható el: a) a kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel két különböző bánya nem lehet egyforma: minden ásványi tartalék – még azonos áru esetén is – eltér bizonyos mértékig más tartalékoktól; b) a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott, vagy pedig főszabályként az elsődleges (mint például a jövedelemmegközelítési) módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére; a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható, mivel csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő, jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ezek az adatok az eladás utáni időszakra vonatkoznak; valamint c) a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek. |
| --- | --- |

(100)

A Behre Dolbear jelentésben megadott értéktől (500 millió USD) való eltérés oka az, hogy ez az érték a vizsgált ügyhöz nem illő két értékelési módszer – nevezetesen a kapcsolódó ügyletek és a piaci kapitalizáció – alkalmazásából ered (lásd a fenti 1. táblázatot), ami a következők miatt nem fogadható el: a) a kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel két különböző bánya nem lehet egyforma: minden ásványi tartalék – még azonos áru esetén is – eltér bizonyos mértékig más tartalékoktól; b) a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott, vagy pedig főszabályként az elsődleges (mint például a jövedelemmegközelítési) módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére; a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható, mivel csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő, jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ezek az adatok az eladás utáni időszakra vonatkoznak; valamint c) a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek.

| (101) | A Bizottság által kapott teljes érték (25 millió) is sokkal alacsonyabb, mint a jövedelemmegközelítéses módszerben megadott ártartomány (ami 107,2 millió–331,1 millió EUR közötti, lásd a 69. pontot). Ennek oka az, hogy ez utóbbi ár tartalmazza a következőket: a) a 2003 decemberében át nem ruházott eszközök (pl. követelések, pénzkészlet és ásványi tartalékok) értékét (a 2004. júniusi értékek eltérnek a 2003. decemberi értékektől, lásd a 91–97. pontban szereplő számítást); és b) a Behre Dolbear jelentés az ásványi erőforrásokat spekulatívként és bizonytalanként (bányászható anyagként vagy kitermelési potenciálként) jellemzi (29). Ez utóbbi nem része a pénzforgalomnak a jövedelemmegközelítéses módszer szerinti nettó jelenérték-meghatározás szempontjából (lásd a 72. pontot), ami csak a bizonyított és valószínű tartalékokat veszi figyelembe, minden más erőforrás kizárásával. Ezen túlmenően a fenti értéktartomány a három eltérő árképzési forgatókönyv esetében eltérő értékeket tartalmaz az Olympias bánya tekintetében. A Bizottság ezeket az értékeket nem fogadja el (lásd a 72–76. pontot). Végezetül a fenti értéktartományt befolyásolják az eltérő árképzési forgatókönyvek, melyek közül a Bizottság csak egyet fogad el (lásd a 72. pontot). |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság által kapott teljes érték (25 millió) is sokkal alacsonyabb, mint a jövedelemmegközelítéses módszerben megadott ártartomány (ami 107,2 millió–331,1 millió EUR közötti, lásd a 69. pontot). Ennek oka az, hogy ez utóbbi ár tartalmazza a következőket: a) a 2003 decemberében át nem ruházott eszközök (pl. követelések, pénzkészlet és ásványi tartalékok) értékét (a 2004. júniusi értékek eltérnek a 2003. decemberi értékektől, lásd a 91–97. pontban szereplő számítást); és b) a Behre Dolbear jelentés az ásványi erőforrásokat spekulatívként és bizonytalanként (bányászható anyagként vagy kitermelési potenciálként) jellemzi (29). Ez utóbbi nem része a pénzforgalomnak a jövedelemmegközelítéses módszer szerinti nettó jelenérték-meghatározás szempontjából (lásd a 72. pontot), ami csak a bizonyított és valószínű tartalékokat veszi figyelembe, minden más erőforrás kizárásával. Ezen túlmenően a fenti értéktartomány a három eltérő árképzési forgatókönyv esetében eltérő értékeket tartalmaz az Olympias bánya tekintetében. A Bizottság ezeket az értékeket nem fogadja el (lásd a 72–76. pontot). Végezetül a fenti értéktartományt befolyásolják az eltérő árképzési forgatókönyvek, melyek közül a Bizottság csak egyet fogad el (lásd a 72. pontot).

| (102) | A Bizottság következtetése az, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke az Ellinikos Xrysosnak történő eladáskor 25 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság következtetése az, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke az Ellinikos Xrysosnak történő eladáskor 25 millió EUR-t tett ki.

| (103) | A Bizottság álláspontja szerint az Ellinikos Xrysos számára juttatott előny a kaszándrai bányák eszközei összesített reális piaci értéke (25 millió EUR) és az eladáskor fizetett ár (11 millió EUR) különbözete. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság álláspontja szerint az Ellinikos Xrysos számára juttatott előny a kaszándrai bányák eszközei összesített reális piaci értéke (25 millió EUR) és az eladáskor fizetett ár (11 millió EUR) különbözete.

| (104) | A Görögország és a kedvezményezett által előterjesztett érvek fenti elemzése alapján, és figyelemmel az eladott eszközök piaci értékének kiszámítására, valamint e piaci árnak az Ellinikos Xrysos által fizetett árral való összevetésére, a Bizottság álláspontja szerint az előnnyel kapcsolatos kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(104)

A Görögország és a kedvezményezett által előterjesztett érvek fenti elemzése alapján, és figyelemmel az eladott eszközök piaci értékének kiszámítására, valamint e piaci árnak az Ellinikos Xrysos által fizetett árral való összevetésére, a Bizottság álláspontja szerint az előnnyel kapcsolatos kritérium teljesül.

b.   
  Állami források

| (105) | A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, és a bányák soha nem voltak a tulajdonában. Állítják továbbá, hogy Görögország nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Végezetül a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre. |
| --- | --- |

(105)

A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, és a bányák soha nem voltak a tulajdonában. Állítják továbbá, hogy Görögország nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Végezetül a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre.

| (106) | A Bizottság megjegyzi, hogy Görögország aktív részes fél volt mindkét ügyletben, melyeket két eltérő szerződéssel hajtottak végre. A második szerződésben Görögország felvállalta az eladó kötelezettségeit, de egyben jogosult volt az eladásból származó bevételre is. Ezt a bevételt közvetlenül a TVX Hellasnak fizették ki a görög állam adott kötelezettségének fedezése érdekében, ami ismételten igazolja Görögország közvetítői szerepet meghaladó eladói szerepét. Azon érvelést illetően, hogy az 1995-ös eladás a TVX Hellas és egy magáncég között jött létre, a Bizottság megítélése szerint ez nem bír jelentőséggel a vizsgált ügyben az állami erőforrások jelenlétének kérdésében, mivel e kritérium vizsgálata csak a 2003-as eladás tekintetében folyik. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság megjegyzi, hogy Görögország aktív részes fél volt mindkét ügyletben, melyeket két eltérő szerződéssel hajtottak végre. A második szerződésben Görögország felvállalta az eladó kötelezettségeit, de egyben jogosult volt az eladásból származó bevételre is. Ezt a bevételt közvetlenül a TVX Hellasnak fizették ki a görög állam adott kötelezettségének fedezése érdekében, ami ismételten igazolja Görögország közvetítői szerepet meghaladó eladói szerepét. Azon érvelést illetően, hogy az 1995-ös eladás a TVX Hellas és egy magáncég között jött létre, a Bizottság megítélése szerint ez nem bír jelentőséggel a vizsgált ügyben az állami erőforrások jelenlétének kérdésében, mivel e kritérium vizsgálata csak a 2003-as eladás tekintetében folyik.

| (107) | Így a Bizottság nem fogadja el a görög hatóságok és a kedvezményezett által előterjesztett érveket, és megítélése szerint az állami forrásokkal kapcsolatos kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(107)

Így a Bizottság nem fogadja el a görög hatóságok és a kedvezményezett által előterjesztett érveket, és megítélése szerint az állami forrásokkal kapcsolatos kritérium teljesül.

c.   
  Szelektivitás

| (108) | A kaszándrai bányák az Ellinikos Xrysosnak kerültek eladásra, és az Ellinikos Xrysos ennélfogva szelektíven részesült az eladott eszközök eladási ára és piaci értéke különbözetéből. Így a Bizottság megítélése szerint az intézkedés szelektív, mivel csak ezt az adott vállalatot részesíti előnyben. |
| --- | --- |

(108)

A kaszándrai bányák az Ellinikos Xrysosnak kerültek eladásra, és az Ellinikos Xrysos ennélfogva szelektíven részesült az eladott eszközök eladási ára és piaci értéke különbözetéből. Így a Bizottság megítélése szerint az intézkedés szelektív, mivel csak ezt az adott vállalatot részesíti előnyben.

| (109) | Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta. |
| --- | --- |

(109)

Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta.

d.   
  A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (110) | Az Ellinikos Xrysos olyan ágazatban tevékenykedik, amelynek termékeivel széles körben folyik tagállamok közötti kereskedelem. Görögországon kívül tizenegy tagállamban folyik cink, réz, ólom, arany és ezüst bányászata, nevezetesen az Egyesült Királyságban, Olaszországban, Finnországban, Lengyelországban, Szlovákiában, Romániában, Bulgáriában, Spanyolországban, Írországban, Portugáliában és Svédországban (30). A cink, réz, ólom, arany és ezüst kereskedelme valamennyi tagállamban zajlik (31). Ezen túlmenően a szóban forgó támogatási intézkedések az Ellinikos Xrysos számára a versenytársaival szemben nyújtottak előnyt (lásd a 39–104. pontot). Ha az állami támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenytárs vállalkozásokéhoz képest a tagállamok közötti kereskedelemben, az utóbbi vállalkozásokat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. Ekként a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(110)

Az Ellinikos Xrysos olyan ágazatban tevékenykedik, amelynek termékeivel széles körben folyik tagállamok közötti kereskedelem. Görögországon kívül tizenegy tagállamban folyik cink, réz, ólom, arany és ezüst bányászata, nevezetesen az Egyesült Királyságban, Olaszországban, Finnországban, Lengyelországban, Szlovákiában, Romániában, Bulgáriában, Spanyolországban, Írországban, Portugáliában és Svédországban (30). A cink, réz, ólom, arany és ezüst kereskedelme valamennyi tagállamban zajlik (31). Ezen túlmenően a szóban forgó támogatási intézkedések az Ellinikos Xrysos számára a versenytársaival szemben nyújtottak előnyt (lásd a 39–104. pontot). Ha az állami támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenytárs vállalkozásokéhoz képest a tagállamok közötti kereskedelemben, az utóbbi vállalkozásokat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. Ekként a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium teljesül.

| (111) | Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta. |
| --- | --- |

(111)

Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta.

e.   
  Az 1. támogatási intézkedés fennállására vonatkozó következtetés

| (112) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a kaszándrai bányák Ellinikos Xrysosnak történő 2003-as eladása az Ellinikos Xrysos javára az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 14 millió EUR, ami a 2003-as eladásban fizetett ár – azaz 11 millió EUR – és az eladott eszközök eladás idején fennállt piaci értéke – azaz 25 millió EUR – különbözete. |
| --- | --- |

(112)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a kaszándrai bányák Ellinikos Xrysosnak történő 2003-as eladása az Ellinikos Xrysos javára az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 14 millió EUR, ami a 2003-as eladásban fizetett ár – azaz 11 millió EUR – és az eladott eszközök eladás idején fennállt piaci értéke – azaz 25 millió EUR – különbözete.

A 2. INTÉZKEDÉS:   ADÓELENGEDÉS ÉS A JOGI KÖLTSÉGEK CSÖKKENTÉSE

a.   
  Állami források

| (113) | Görögország és a kedvezményezett szerint a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, és nem állami alkalmazottak, valamint a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek. Görögország szerint továbbá a jogi költségeket nem az állam fizette. Mindazonáltal a jogi költségek csökkentését az adásvételi szerződés 5. cikke írja elő, amely úgy rendelkezik, hogy a jogszabályi jogok és jogi költségek „a vonatkozó jogszabályban meghatározott minimumösszeg 5 %-ára csökkennek”. |
| --- | --- |

(113)

Görögország és a kedvezményezett szerint a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, és nem állami alkalmazottak, valamint a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek. Görögország szerint továbbá a jogi költségeket nem az állam fizette. Mindazonáltal a jogi költségek csökkentését az adásvételi szerződés 5. cikke írja elő, amely úgy rendelkezik, hogy a jogszabályi jogok és jogi költségek „a vonatkozó jogszabályban meghatározott minimumösszeg 5 %-ára csökkennek”.

| (114) | A Bizottság egyetért azzal az állásponttal, hogy az ügyvédek nem állami alkalmazottak. Másfelől azonban megjegyzi, hogy a közjegyzők valójában köztisztviselők. A közjegyző azonban nem fizetést kap, bevétele kizárólag ügyfeleitől, és nem az állami költségvetésből származik. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság egyetért azzal az állásponttal, hogy az ügyvédek nem állami alkalmazottak. Másfelől azonban megjegyzi, hogy a közjegyzők valójában köztisztviselők. A közjegyző azonban nem fizetést kap, bevétele kizárólag ügyfeleitől, és nem az állami költségvetésből származik.

| (115) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az adásvételi szerződések során a jogi költségeket a felek viselik. A vizsgált ügyben a Bizottság elfogadja a görög hatóságok azon érvelését, hogy a fenti díjakat az állam nem fizette meg a vevő helyett. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az adásvételi szerződések során a jogi költségeket a felek viselik. A vizsgált ügyben a Bizottság elfogadja a görög hatóságok azon érvelését, hogy a fenti díjakat az állam nem fizette meg a vevő helyett.

| (116) | Így a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, és ezért nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(116)

Így a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, és ezért nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak.

| (117) | Az adóelengedést illetően: az adók célja az állami költségvetés finanszírozása. Emiatt az adóbeszedés mellőzése az államot erőforrásoktól fosztja meg. Így a Bizottság álláspontja szerint az adóelengedés ténylegesen érintett állami forrásokat. |
| --- | --- |

(117)

Az adóelengedést illetően: az adók célja az állami költségvetés finanszírozása. Emiatt az adóbeszedés mellőzése az államot erőforrásoktól fosztja meg. Így a Bizottság álláspontja szerint az adóelengedés ténylegesen érintett állami forrásokat.

b.   
  Az előny

| (118) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák eladása kapcsán két adót kellett felszámítani: 1) a bányák átruházását terhelő, 5 %-os kulcsú adót; és 2) a telek átruházását terhelő, 7–9 %-os kulcsú adót. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák eladása kapcsán két adót kellett felszámítani: 1) a bányák átruházását terhelő, 5 %-os kulcsú adót; és 2) a telek átruházását terhelő, 7–9 %-os kulcsú adót.

| (119) | Az Ellinikos Xrysos azzal érvel, hogy a 2003-as eladásban bármiféle adókivetés idő előtti lenne, mivel az elállási záradék miatt az adásvételi szerződés nem végleges. A Bizottság nem fogadja el ezt az érvet, mivel ez az elállási záradék az adásvételi szerződés felmondását – a szerződés joghatásainak védelme céljából – csak olyan esetekben írja elő, amikor a felek meghatározott kötelezettségeiknek nem tesznek eleget. Ez a legtöbb szerződésben általánosan használatos kikötés, és nem jelenti azt, hogy a szerződés ne lenne végleges. Ezen túlmenően a szerződés rendelkezik hatályosulásának módjáról is: a 9. cikk írja elő, hogy a szerződés azon a napon lép hatályba, amikor az azt megerősítő törvényt a görög kormányzati közlönyben közzéteszik. Végezetül a szerződésben nem szerepel semmiféle utalás a szerződés esetlegesen nem végleges jellegére. Így a Bizottság álláspontja szerint a szerződés valójában végleges volt, és a vonatkozó adókat ki kellett volna vetni. |
| --- | --- |

(119)

Az Ellinikos Xrysos azzal érvel, hogy a 2003-as eladásban bármiféle adókivetés idő előtti lenne, mivel az elállási záradék miatt az adásvételi szerződés nem végleges. A Bizottság nem fogadja el ezt az érvet, mivel ez az elállási záradék az adásvételi szerződés felmondását – a szerződés joghatásainak védelme céljából – csak olyan esetekben írja elő, amikor a felek meghatározott kötelezettségeiknek nem tesznek eleget. Ez a legtöbb szerződésben általánosan használatos kikötés, és nem jelenti azt, hogy a szerződés ne lenne végleges. Ezen túlmenően a szerződés rendelkezik hatályosulásának módjáról is: a 9. cikk írja elő, hogy a szerződés azon a napon lép hatályba, amikor az azt megerősítő törvényt a görög kormányzati közlönyben közzéteszik. Végezetül a szerződésben nem szerepel semmiféle utalás a szerződés esetlegesen nem végleges jellegére. Így a Bizottság álláspontja szerint a szerződés valójában végleges volt, és a vonatkozó adókat ki kellett volna vetni.

| (120) | A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Ezen érvelést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a bányák eladáskori értéke nem negatív, hanem pozitív volt, és 16 millió EUR-t tett ki (a 68–79. pontban szereplő számítások szerint). |
| --- | --- |

(120)

A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Ezen érvelést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a bányák eladáskori értéke nem negatív, hanem pozitív volt, és 16 millió EUR-t tett ki (a 68–79. pontban szereplő számítások szerint).

| (121) | A Bizottság megjegyzi, hogy a görög bányászati kódex szerint a bányák átruházását az értékük 5 %-ának megfelelő adó terheli, és ez minden „visszterhes ügyletre” („με επαχθή αιτία”) vonatkozik. A görög hatóságok érvelése szerint visszterhes az olyan ügylet, amelyet sajnálatos események (pl. a tulajdonos halála) vált ki, így az 5 %-os adó csak az ilyen esetekre vonatkozik, a vizsgált ügyre azonban nem. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel vizsgálódása szerint a visszterhes ügylet az, amelyben a vagyonszerző személy valamiféle ellenszolgáltatást ad kompenzációként, általánosabban pedig az olyan ügylet, amelyben a vagyonszerzés ellenszolgáltatás fejében történik. Ez a kialakult és elfogadott értelmezés (32). |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megjegyzi, hogy a görög bányászati kódex szerint a bányák átruházását az értékük 5 %-ának megfelelő adó terheli, és ez minden „visszterhes ügyletre” („με επαχθή αιτία”) vonatkozik. A görög hatóságok érvelése szerint visszterhes az olyan ügylet, amelyet sajnálatos események (pl. a tulajdonos halála) vált ki, így az 5 %-os adó csak az ilyen esetekre vonatkozik, a vizsgált ügyre azonban nem. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel vizsgálódása szerint a visszterhes ügylet az, amelyben a vagyonszerző személy valamiféle ellenszolgáltatást ad kompenzációként, általánosabban pedig az olyan ügylet, amelyben a vagyonszerzés ellenszolgáltatás fejében történik. Ez a kialakult és elfogadott értelmezés (32).

| (122) | A bányák piaci értéke 2003-ban 16 millió EUR volt (a 68–79. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,8 millió EUR-nak kellene lennie. |
| --- | --- |

(122)

A bányák piaci értéke 2003-ban 16 millió EUR volt (a 68–79. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,8 millió EUR-nak kellene lennie.

| (123) | Ezen túlmenően Görögország elismeri, hogy a 7–9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó. A Bizottság e kérdéshez két különböző és egymásnak ellentmondó levelet kapott: az egyiket a Pénzügyminisztériumtól, a másikat pedig a Környezetvédelmi, Energiaügyi és Éghajlatváltozási Minisztériumtól (amely bányászati kérdésekben illetékes). A Bizottság felhívta a görög hatóságok figyelmét erre az ellentmondásra, azonban nem érkezett a végső véleményt tükröző levél. Így a Bizottság az adózási kérdésekért felelős Pénzügyminisztérium által megadott információkat fogadja el. |
| --- | --- |

(123)

Ezen túlmenően Görögország elismeri, hogy a 7–9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó. A Bizottság e kérdéshez két különböző és egymásnak ellentmondó levelet kapott: az egyiket a Pénzügyminisztériumtól, a másikat pedig a Környezetvédelmi, Energiaügyi és Éghajlatváltozási Minisztériumtól (amely bányászati kérdésekben illetékes). A Bizottság felhívta a görög hatóságok figyelmét erre az ellentmondásra, azonban nem érkezett a végső véleményt tükröző levél. Így a Bizottság az adózási kérdésekért felelős Pénzügyminisztérium által megadott információkat fogadja el.

| (124) | A bányatelek piaci értéke 2003-ban 6 millió EUR volt (a 80–90. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,54 millió EUR-nak kellene lennie (33). |
| --- | --- |

(124)

A bányatelek piaci értéke 2003-ban 6 millió EUR volt (a 80–90. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,54 millió EUR-nak kellene lennie (33).

| (125) | Mivel a 2003-as adásvételi szerződés az átruházásra 0 %-os adót ír elő, a Bizottság álláspontja szerint a fenti összegek (összesen 1,34 millió EUR) képezte az Ellinikos Xrysos számára juttatott előnyt. |
| --- | --- |

(125)

Mivel a 2003-as adásvételi szerződés az átruházásra 0 %-os adót ír elő, a Bizottság álláspontja szerint a fenti összegek (összesen 1,34 millió EUR) képezte az Ellinikos Xrysos számára juttatott előnyt.

| (126) | Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy az adóelengedés 38 000 EUR-t tett ki, és ezért nem érte el a de minimis küszöböt (34), és nem juttatott előnyt a vevőnek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést, mivel a de minimis küszöb – amely a 2003-as eladás idején 100 000 EUR volt – a támogatás formájától vagy annak céljától függetlenül érvényesül. Ennélfogva nem lehet a vizsgált különféle támogatási intézkedéseket – például az 1. és 2. intézkedést – először elkülöníteni, majd csak a 2. intézkedés egy részét, az adóelengedést vizsgálni. A Bizottság megvizsgálta a vizsgált két támogatási intézkedést, és azt állapította meg, hogy a 100 000 EUR küszöböt meghaladó támogatási összeggel járnak, és emiatt álláspontja szerint a nyújtott támogatás nem felel meg a de minimis támogatás feltételeinek. A fentiek alapján a Bizottság fenntartja 125. pontban levont következtetését. |
| --- | --- |

(126)

Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy az adóelengedés 38 000 EUR-t tett ki, és ezért nem érte el a de minimis küszöböt (34), és nem juttatott előnyt a vevőnek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést, mivel a de minimis küszöb – amely a 2003-as eladás idején 100 000 EUR volt – a támogatás formájától vagy annak céljától függetlenül érvényesül. Ennélfogva nem lehet a vizsgált különféle támogatási intézkedéseket – például az 1. és 2. intézkedést – először elkülöníteni, majd csak a 2. intézkedés egy részét, az adóelengedést vizsgálni. A Bizottság megvizsgálta a vizsgált két támogatási intézkedést, és azt állapította meg, hogy a 100 000 EUR küszöböt meghaladó támogatási összeggel járnak, és emiatt álláspontja szerint a nyújtott támogatás nem felel meg a de minimis támogatás feltételeinek. A fentiek alapján a Bizottság fenntartja 125. pontban levont következtetését.

c.   
  Szelektivitás

| (127) | A szelektivitással kapcsolatos kritérium a 108. ponthoz hasonló módon teljesül. |
| --- | --- |

(127)

A szelektivitással kapcsolatos kritérium a 108. ponthoz hasonló módon teljesül.

d.   
  A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (128) | Végezetül a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium ugyanúgy teljesül, mint a 110. pontban. |
| --- | --- |

(128)

Végezetül a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium ugyanúgy teljesül, mint a 110. pontban.

e.   
  A 2. támogatási intézkedés fennállására vonatkozó következtetés

| (129) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az adóelengedés az Ellinikos Xrysos javára 1,34 millió EUR összegű, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül. Másfelől a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(129)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az adóelengedés az Ellinikos Xrysos javára 1,34 millió EUR összegű, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül. Másfelől a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak.

IV.b.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL

| (130) | Amennyiben az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, értékelni kell azok összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel. |
| --- | --- |

(130)

Amennyiben az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, értékelni kell azok összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel.

| (131) | Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, miszerint az állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(131)

Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, miszerint az állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

| (132) | Az alábbiakban a Bizottság e kivételek alapján értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(132)

Az alábbiakban a Bizottság e kivételek alapján értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét.

| (133) | Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentességek a jelen ügyben nem alkalmazhatók, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztónak nyújtották, nem a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtották, valamint nem a Német Szövetségi Köztársaság felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották. |
| --- | --- |

(133)

Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentességek a jelen ügyben nem alkalmazhatók, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztónak nyújtották, nem a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtották, valamint nem a Német Szövetségi Köztársaság felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.

| (134) | Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket állapít meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában szereplő kivételek egyértelműen nem alkalmazhatóak, és azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. Az alábbiakban a Bizottság értékeli az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában szereplő kivételek szerinti esetleges összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(134)

Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket állapít meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában szereplő kivételek egyértelműen nem alkalmazhatóak, és azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. Az alábbiakban a Bizottság értékeli az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában szereplő kivételek szerinti esetleges összeegyeztethetőségét.

| (135) | A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal, vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A kaszándrai bányák az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben fekszenek, és emiatt az Ellinikos Xrysos jogosult lehet regionális támogatásra. |
| --- | --- |

(135)

A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal, vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A kaszándrai bányák az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben fekszenek, és emiatt az Ellinikos Xrysos jogosult lehet regionális támogatásra.

| (136) | A 2003-as eladás idején a regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás (35)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit. |
| --- | --- |

(136)

A 2003-as eladás idején a regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás (35)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit.

| (137) | A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint a regionális támogatás célja, hogy biztosítsa vagy a jövedelmező beruházást (induló beruházás) vagy a munkahelyteremtést, amely a beruházáshoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(137)

A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint a regionális támogatás célja, hogy biztosítsa vagy a jövedelmező beruházást (induló beruházás) vagy a munkahelyteremtést, amely a beruházáshoz kapcsolódik.

| (138) | Az intézkedések munkahelyteremtési célú támogatásként történő vizsgálata lehetőségét illetően hangsúlyozni kell, hogy a regionális támogatás alkalmazásában a munkahelyteremtés a vizsgált vállalkozáson belüli munkahelyek számának egy adott időszak átlagához képest értékelt nettó növekedését jelenti, és emiatt az adott időszakban létrehozott munkahelyek számából le kell vonni az ugyanabban az időszakban megszűnt munkahelyek számát Emellett a támogatás összegét a bérköltségek alapján kell kiszámítani, és annak mértéke nem lépheti túl az alkalmazott személy kétéves időszak alapján kiszámított bérköltségének bizonyos százalékát. |
| --- | --- |

(138)

Az intézkedések munkahelyteremtési célú támogatásként történő vizsgálata lehetőségét illetően hangsúlyozni kell, hogy a regionális támogatás alkalmazásában a munkahelyteremtés a vizsgált vállalkozáson belüli munkahelyek számának egy adott időszak átlagához képest értékelt nettó növekedését jelenti, és emiatt az adott időszakban létrehozott munkahelyek számából le kell vonni az ugyanabban az időszakban megszűnt munkahelyek számát Emellett a támogatás összegét a bérköltségek alapján kell kiszámítani, és annak mértéke nem lépheti túl az alkalmazott személy kétéves időszak alapján kiszámított bérköltségének bizonyos százalékát.

| (139) | E követelményekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az adásvételi szerződés csak homályos kikötést tartalmazott, amely szerint az Ellinikos Xrysos belátása és igényei szerinti számú munkavállalót alkalmazhat, és ennélfogva a fenti feltételek nem teljesülnek. A Bizottság ennélfogva arra az álláspontra helyezkedik, hogy nem rendelkeztek az iránymutatás értelmében vett munkahelyteremtésről. |
| --- | --- |

(139)

E követelményekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az adásvételi szerződés csak homályos kikötést tartalmazott, amely szerint az Ellinikos Xrysos belátása és igényei szerinti számú munkavállalót alkalmazhat, és ennélfogva a fenti feltételek nem teljesülnek. A Bizottság ennélfogva arra az álláspontra helyezkedik, hogy nem rendelkeztek az iránymutatás értelmében vett munkahelyteremtésről.

| (140) | A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás az induló beruházást olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházásként határozza meg, amely egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függ össze. (36) |
| --- | --- |

(140)

A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás az induló beruházást olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházásként határozza meg, amely egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függ össze. (36)

| (141) | A Bizottság elfogadja, hogy az iránymutatás szerinti, fenti fogalommeghatározás értelmében a Skouries bánya megszerzése induló beruházásnak minősül. A 2003-as eladás idején Skouriesben nem volt kiépített bányászati infrastruktúra, és az új bánya beindítása céljából szükség volt állóeszköz-beruházásra (lásd a 66. pontot). |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság elfogadja, hogy az iránymutatás szerinti, fenti fogalommeghatározás értelmében a Skouries bánya megszerzése induló beruházásnak minősül. A 2003-as eladás idején Skouriesben nem volt kiépített bányászati infrastruktúra, és az új bánya beindítása céljából szükség volt állóeszköz-beruházásra (lásd a 66. pontot).

| (142) | A Stratoni bányát illetően a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy az eszközeladás az iránymutatás értelmében vett induló beruházásnak minősül-e (37). |
| --- | --- |

(142)

A Stratoni bányát illetően a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy az eszközeladás az iránymutatás értelmében vett induló beruházásnak minősül-e (37).

| (143) | A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint azonban, ha az állóeszközbe történő beruházás olyan létesítmény megvételének a formájában történik, amely már bezárt vagy bezárt volna, ha nem vásárolják meg, akkor azt is induló beruházásnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(143)

A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint azonban, ha az állóeszközbe történő beruházás olyan létesítmény megvételének a formájában történik, amely már bezárt vagy bezárt volna, ha nem vásárolják meg, akkor azt is induló beruházásnak lehet tekinteni.

| (144) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország ténylegesen igazolta, hogy a bányákat bezárták vagy bezárták volna, ha azokat az Ellinikos Xrysos nem veszi meg (38). Ezért az ilyen beruházás induló beruházásnak minősülhet. |
| --- | --- |

(144)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország ténylegesen igazolta, hogy a bányákat bezárták vagy bezárták volna, ha azokat az Ellinikos Xrysos nem veszi meg (38). Ezért az ilyen beruházás induló beruházásnak minősülhet.

| (145) | Mindazonáltal az a tény, hogy a kaszándrai bányák eladását induló beruházásnak kell tekinteni, nem jelenti azt, hogy ez a beruházás a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás értelmében összeegyeztethető lenne. Az iránymutatásokban meghatározott két feltétel nem teljesül, amint az lentebb a 146–152. pontban kifejtésre kerül: |
| --- | --- |

(145)

Mindazonáltal az a tény, hogy a kaszándrai bányák eladását induló beruházásnak kell tekinteni, nem jelenti azt, hogy ez a beruházás a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás értelmében összeegyeztethető lenne. Az iránymutatásokban meghatározott két feltétel nem teljesül, amint az lentebb a 146–152. pontban kifejtésre kerül:

| (146) | Először is, a kaszándrai bányák eladása egyszeri intézkedés. E tekintetben a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás kifejezetten rendelkezik a következőkről: „A Szerződés [107. cikkének (1)] bekezdésében rögzített összeegyeztethetetlenség elvétől való eltérés regionális támogatás esetében kizárólag akkor engedélyezhető, ha biztosítható az egyensúlyi helyzet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között ... a csak egyetlen vállalatnak adott, egyetlen ad hoc támogatás is jelentős kihatással lehet a versenyre az érintett piacon, viszont lehetséges, hogy csak csekély mértékben járul hozzá a regionális fejlődéshez. Az ilyen támogatás általában valamely speciális vagy ágazati iparpolitika keretébe tartozik, és gyakran nem követi a regionális támogatás szellemiségét. A regionális támogatásnak semlegesnek kell maradnia a termelő erőforrások különféle gazdasági ágazatok vagy szereplők közötti elosztásakor. A Bizottság álláspontja szerint az ellenkező bizonyításáig az ilyen támogatás nem felel meg az előző bekezdésben (az iránymutatás 2. pontjának második bekezdése) meghatározott követelményeknek”. |
| --- | --- |

(146)

Először is, a kaszándrai bányák eladása egyszeri intézkedés. E tekintetben a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás kifejezetten rendelkezik a következőkről: „A Szerződés [107. cikkének (1)] bekezdésében rögzített összeegyeztethetetlenség elvétől való eltérés regionális támogatás esetében kizárólag akkor engedélyezhető, ha biztosítható az egyensúlyi helyzet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között ... a csak egyetlen vállalatnak adott, egyetlen ad hoc támogatás is jelentős kihatással lehet a versenyre az érintett piacon, viszont lehetséges, hogy csak csekély mértékben járul hozzá a regionális fejlődéshez. Az ilyen támogatás általában valamely speciális vagy ágazati iparpolitika keretébe tartozik, és gyakran nem követi a regionális támogatás szellemiségét. A regionális támogatásnak semlegesnek kell maradnia a termelő erőforrások különféle gazdasági ágazatok vagy szereplők közötti elosztásakor. A Bizottság álláspontja szerint az ellenkező bizonyításáig az ilyen támogatás nem felel meg az előző bekezdésben (az iránymutatás 2. pontjának második bekezdése) meghatározott követelményeknek”.

| (147) | Azon tény ellenére, hogy az eljárást megindító, 2008. december 10-i bizottsági határozat idején Görögországot felkérték arra, hogy fejtse ki véleményét a támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése és a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségéről, a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország semmiféle módon nem igazolta, hogy a kaszándrai bányák eladása tiszteletben tartotta az egyensúlyi helyzetet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között. |
| --- | --- |

(147)

Azon tény ellenére, hogy az eljárást megindító, 2008. december 10-i bizottsági határozat idején Görögországot felkérték arra, hogy fejtse ki véleményét a támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése és a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségéről, a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország semmiféle módon nem igazolta, hogy a kaszándrai bányák eladása tiszteletben tartotta az egyensúlyi helyzetet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között.

| (148) | Másodszor, a regionális támogatásnak ösztönző hatásúnak kell lennie, azaz való ösztönző hatást kell gyakorolnia a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Az iránymutatás ebben a szellemben említi, hogy „a támogatási programoknak ezenkívül meg kell határozniuk azt, hogy a támogatást még a projekt megkezdése előtt kell kérelmezni” (39). Ez a feltétel érvényesül az eseti támogatási intézkedések esetében is (40). Görögország nem igazolta, hogy a kedvezményezett a fenti követelményt teljesítette, és azt sem, hogy a projekt megkezdése előtt támogatási kérelmet nyújtott volna be. |
| --- | --- |

(148)

Másodszor, a regionális támogatásnak ösztönző hatásúnak kell lennie, azaz való ösztönző hatást kell gyakorolnia a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Az iránymutatás ebben a szellemben említi, hogy „a támogatási programoknak ezenkívül meg kell határozniuk azt, hogy a támogatást még a projekt megkezdése előtt kell kérelmezni” (39). Ez a feltétel érvényesül az eseti támogatási intézkedések esetében is (40). Görögország nem igazolta, hogy a kedvezményezett a fenti követelményt teljesítette, és azt sem, hogy a projekt megkezdése előtt támogatási kérelmet nyújtott volna be.

| (149) | Ezen túlmenően a támogatás ösztönző hatását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország nem folytatott le nyílt és feltétlen pályázatot a kaszándrai bányák eladása vonatkozásában. A Bizottság álláspontja szerint az ilyen nyílt és feltétlen pályázat lett volna annak a próbája, hogy vannak-e a piacon a bányára jelentkező érdeklődők. Mivel ilyen pályázatra nem került sor, a Bizottság álláspontja az, hogy Görögország nem ellenőrizte a kaszándrai bányákba történő beruházásra vonatkozó piaci hajlandóság szintjét, és így nem is ellenőrizte az ösztönző hatású támogatás szükségességét. |
| --- | --- |

(149)

Ezen túlmenően a támogatás ösztönző hatását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország nem folytatott le nyílt és feltétlen pályázatot a kaszándrai bányák eladása vonatkozásában. A Bizottság álláspontja szerint az ilyen nyílt és feltétlen pályázat lett volna annak a próbája, hogy vannak-e a piacon a bányára jelentkező érdeklődők. Mivel ilyen pályázatra nem került sor, a Bizottság álláspontja az, hogy Görögország nem ellenőrizte a kaszándrai bányákba történő beruházásra vonatkozó piaci hajlandóság szintjét, és így nem is ellenőrizte az ösztönző hatású támogatás szükségességét.

| (150) | Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák megszerzése a bányászati ágazatba történő beruházást jelent. Az ágazat tőkeintenzív iparág, amelyben az üzletfejlesztéshez és üzemeltetéshez jelentős összegű beruházás szükséges. A vizsgált ügyben a Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 220 millió EUR-t tettek ki (lásd a 66. pontot). A Bizottság megjegyzi, hogy ez az összeg lényegesen magasabb, mint a szóban forgó támogatási összeg (ami 15,34 millió EUR) (lásd a 111. és 124. pontban szereplő összegeket együttesen). A fent említett támogatás a bányák egyikéhez szükséges beruházásnak is csak 7 %-át teszi ki. Emellett a Bizottság nem kapott bizonyítékot arra, hogy az Ellinikos Xrysos a támogatás nélkül nem lett volna képes a beruházás elvégzésére. Éppen ellenkezőleg: Görögország és az Ellinikos Xrysos megállapodott abban, hogy az utóbbi valóban el fogja végezni a bányák fejlesztéséhez szükséges tőkeberuházásokat (41). Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó támogatásnak semmiféle ösztönző hatása nem volt, és nem volt szükséges a kaszándrai bányákat megszerezni kívánó befektetők számára. |
| --- | --- |

(150)

Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák megszerzése a bányászati ágazatba történő beruházást jelent. Az ágazat tőkeintenzív iparág, amelyben az üzletfejlesztéshez és üzemeltetéshez jelentős összegű beruházás szükséges. A vizsgált ügyben a Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 220 millió EUR-t tettek ki (lásd a 66. pontot). A Bizottság megjegyzi, hogy ez az összeg lényegesen magasabb, mint a szóban forgó támogatási összeg (ami 15,34 millió EUR) (lásd a 111. és 124. pontban szereplő összegeket együttesen). A fent említett támogatás a bányák egyikéhez szükséges beruházásnak is csak 7 %-át teszi ki. Emellett a Bizottság nem kapott bizonyítékot arra, hogy az Ellinikos Xrysos a támogatás nélkül nem lett volna képes a beruházás elvégzésére. Éppen ellenkezőleg: Görögország és az Ellinikos Xrysos megállapodott abban, hogy az utóbbi valóban el fogja végezni a bányák fejlesztéséhez szükséges tőkeberuházásokat (41). Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó támogatásnak semmiféle ösztönző hatása nem volt, és nem volt szükséges a kaszándrai bányákat megszerezni kívánó befektetők számára.

| (151) | Végezetül Görögország semmilyen tekintetben nem igazolta a szóban forgó támogatás ösztönző hatását. |
| --- | --- |

(151)

Végezetül Görögország semmilyen tekintetben nem igazolta a szóban forgó támogatás ösztönző hatását.

| (152) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kaszándrai bányák eladása nem felel meg a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás azon tesztjén, mely szerint a támogatás induló beruházási támogatásként összeegyeztethető lehet. |
| --- | --- |

(152)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kaszándrai bányák eladása nem felel meg a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás azon tesztjén, mely szerint a támogatás induló beruházási támogatásként összeegyeztethető lehet.

| (153) | Vizsgálni lehet azt is, hogy a támogatás összeegyeztethető lehet-e a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti működési támogatásként. Az iránymutatás a működési támogatást egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatásnak megfelelően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alapján támogatható régióknak kivételesen működési támogatás adható. |
| --- | --- |

(153)

Vizsgálni lehet azt is, hogy a támogatás összeegyeztethető lehet-e a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti működési támogatásként. Az iránymutatás a működési támogatást egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatásnak megfelelően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alapján támogatható régióknak kivételesen működési támogatás adható.

| (154) | Az iránymutatás szerint azonban a működési támogatás „egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás” (a 4.15. pont). A folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. A szóban forgó támogatás nem ilyen értelemben vett folyó kiadásokat finanszírozott, hanem állóeszközberuházást (a bányák és a telek megszerzése) és a beruházást terhelő adók (az átruházást terhelő adó) alóli mentesítést. Ennélfogva a szóban forgó támogatás nem folyó kiadásokat finanszírozott. Így a Bizottság álláspontja az, hogy a szóban forgó támogatás nem felel meg az iránymutatás értelmében vett működési támogatás fogalommeghatározásának. |
| --- | --- |

(154)

Az iránymutatás szerint azonban a működési támogatás „egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás” (a 4.15. pont). A folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. A szóban forgó támogatás nem ilyen értelemben vett folyó kiadásokat finanszírozott, hanem állóeszközberuházást (a bányák és a telek megszerzése) és a beruházást terhelő adók (az átruházást terhelő adó) alóli mentesítést. Ennélfogva a szóban forgó támogatás nem folyó kiadásokat finanszírozott. Így a Bizottság álláspontja az, hogy a szóban forgó támogatás nem felel meg az iránymutatás értelmében vett működési támogatás fogalommeghatározásának.

| (155) | Ezen túlmenően az iránymutatás szerint a működési támogatás a támogatható régiókban adható, feltéve, hogy annak szintje arányban áll az enyhíteni kívánt hátránnyal, és a tagállamnak kell igazolnia a hátrány fennállását és számszerűsítenie annak jelentőségét. A vizsgált ügyben Görögország nem nyújtott be semmiféle mérést vagy számítást a régió hátrányait vagy a támogatás szintjét illetően annak igazolása érdekében, hogy a kettő egymással arányban áll. |
| --- | --- |

(155)

Ezen túlmenően az iránymutatás szerint a működési támogatás a támogatható régiókban adható, feltéve, hogy annak szintje arányban áll az enyhíteni kívánt hátránnyal, és a tagállamnak kell igazolnia a hátrány fennállását és számszerűsítenie annak jelentőségét. A vizsgált ügyben Görögország nem nyújtott be semmiféle mérést vagy számítást a régió hátrányait vagy a támogatás szintjét illetően annak igazolása érdekében, hogy a kettő egymással arányban áll.

| (156) | Végezetül az iránymutatás szerint a működési támogatásnak időben korlátozottnak és progresszíven csökkenőnek kell lennie. A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó eladás semmiféle határidőhöz vagy progresszív csökkentéshez nem volt kötött. Valójában az adásvételi szerződésben rögzített eladási ár és adóelengedés meghatározása és érvényesítése bármiféle határidőre vagy csökkentésre való hivatkozás nélkül történt. |
| --- | --- |

(156)

Végezetül az iránymutatás szerint a működési támogatásnak időben korlátozottnak és progresszíven csökkenőnek kell lennie. A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó eladás semmiféle határidőhöz vagy progresszív csökkentéshez nem volt kötött. Valójában az adásvételi szerződésben rögzített eladási ár és adóelengedés meghatározása és érvényesítése bármiféle határidőre vagy csökkentésre való hivatkozás nélkül történt.

| (157) | Így a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a támogatás az iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(157)

Így a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a támogatás az iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.

| (158) | A Bizottság következtetése, hogy a támogatás a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság következtetése, hogy a támogatás a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.

| (159) | A támogatásnak a támogatások egyes kategóriáit az EUMSZ 107. és 108. cikkével összeegyeztethetőnek minősítő (42) általános csoportmentesítés szerinti összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok szerint az Ellinikos Xrysos nagyvállalat, amint azt a fenti 12. pont is ismerteti. Az általános csoportmentesítési rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tartoznak a rendelet hatálya alá a nagyvállalatnak nyújtott eseti támogatások. |
| --- | --- |

(159)

A támogatásnak a támogatások egyes kategóriáit az EUMSZ 107. és 108. cikkével összeegyeztethetőnek minősítő (42) általános csoportmentesítés szerinti összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok szerint az Ellinikos Xrysos nagyvállalat, amint azt a fenti 12. pont is ismerteti. Az általános csoportmentesítési rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tartoznak a rendelet hatálya alá a nagyvállalatnak nyújtott eseti támogatások.

| (160) | Az általános csoportmentesítési rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó támogatást nagyvállalatnak nyújtják, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy olyan dokumentum alapján, amely elemzi a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatással vagy a nélkül fennálló életképességét. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el. |
| --- | --- |

(160)

Az általános csoportmentesítési rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó támogatást nagyvállalatnak nyújtják, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy olyan dokumentum alapján, amely elemzi a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatással vagy a nélkül fennálló életképességét. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el.

| (161) | Végezetül az általános csoportmentesítési rendelettel összhangban az olyan létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tőkeeszközök megszerzése, amelyet bezártak vagy bezárnának, akkor minősül támogatható költségnek, ha az ügyletre piaci feltételekkel kerül sor. A görög hatóságok elismerik, hogy az ügyletre nyílt, feltétlen és átlátható pályázat vagy a kaszándrai bányák eszközei piaci értékének független felértékelése nélkül került sor. Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó ügylet nem piaci körülmények között zajlott le. |
| --- | --- |

(161)

Végezetül az általános csoportmentesítési rendelettel összhangban az olyan létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tőkeeszközök megszerzése, amelyet bezártak vagy bezárnának, akkor minősül támogatható költségnek, ha az ügyletre piaci feltételekkel kerül sor. A görög hatóságok elismerik, hogy az ügyletre nyílt, feltétlen és átlátható pályázat vagy a kaszándrai bányák eszközei piaci értékének független felértékelése nélkül került sor. Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó ügylet nem piaci körülmények között zajlott le.

| (162) | Következésképpen az Ellinikos Xrysos-nak nyújtott támogatás az általános csoportmentesítési rendelet szerint sem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(162)

Következésképpen az Ellinikos Xrysos-nak nyújtott támogatás az általános csoportmentesítési rendelet szerint sem összeegyeztethető.

| (163) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.” |
| --- | --- |

(163)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.”

| (164) | A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó ügyre nem vonatkozik a 107. cikk (3) c) pontja szerinti kivétel, és hogy az Ellinikos Xrysos nem jogosult megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatásra. A 2003-as eladás idején hatályos, a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (43) 7. pontjával összhangban „az újonnan alapított vállalkozások nem jogosultak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Ez az eset áll fenn például akkor, ha egy új vállalkozás egy korábbi vállalkozás felszámolásával jön létre, vagy egyszerűen csak átveszi egy ilyen vállalkozás vagyonát.” Az Ellinikos Xrysos olyan vállalat, amelyet a kaszándrai bányák megszerzése előtt három nappal hoztak létre. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási támogatásnak feltétele egy megbízható szerkezetátalakítási terv megléte is, és Görögország ilyen tervet nem nyújtott be. Következésképpen az Ellinikos Xrysosnak nyújtott támogatás a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás szabályai alapján sem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó ügyre nem vonatkozik a 107. cikk (3) c) pontja szerinti kivétel, és hogy az Ellinikos Xrysos nem jogosult megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatásra. A 2003-as eladás idején hatályos, a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (43) 7. pontjával összhangban „az újonnan alapított vállalkozások nem jogosultak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Ez az eset áll fenn például akkor, ha egy új vállalkozás egy korábbi vállalkozás felszámolásával jön létre, vagy egyszerűen csak átveszi egy ilyen vállalkozás vagyonát.” Az Ellinikos Xrysos olyan vállalat, amelyet a kaszándrai bányák megszerzése előtt három nappal hoztak létre. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási támogatásnak feltétele egy megbízható szerkezetátalakítási terv megléte is, és Görögország ilyen tervet nem nyújtott be. Következésképpen az Ellinikos Xrysosnak nyújtott támogatás a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás szabályai alapján sem összeegyeztethető.

| (165) | Végül – a környezetvédelmi támogatást illetően – az Ellinikos Xrysos köteles volt a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartására. Köteles volt különösen a környezet védelmét szolgáló beruházásokra, és bányászati műveleteinek a görög és az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelő folytatására. Mivel a fentiek jogszabályi kötelezettségek, nem volt szükséges támogatást adni az Ellinikos Xrysos számára a jogszabály betartása érdekében. |
| --- | --- |

(165)

Végül – a környezetvédelmi támogatást illetően – az Ellinikos Xrysos köteles volt a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartására. Köteles volt különösen a környezet védelmét szolgáló beruházásokra, és bányászati műveleteinek a görög és az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelő folytatására. Mivel a fentiek jogszabályi kötelezettségek, nem volt szükséges támogatást adni az Ellinikos Xrysos számára a jogszabály betartása érdekében.

| (166) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság következtetése, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés az EUMSZ-szel nem összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(166)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság következtetése, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés az EUMSZ-szel nem összeegyeztethető.

| (167) | A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül. A Bizottság megítélése szerint az az adóösszeg, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül. A Bizottság megítélése szerint az az adóösszeg, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül.

V   KÖVETKEZTETÉS

| (168) | A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Ellinikos Xrysosnak nyújtott, szóban forgó intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül, valamint az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna. |
| --- | --- |

(168)

A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Ellinikos Xrysosnak nyújtott, szóban forgó intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül, valamint az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna.

| (169) | Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedések a belső piaccal nem összeegyeztethetőek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül, továbbá az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna. |
| --- | --- |

(169)

Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedések a belső piaccal nem összeegyeztethetőek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül, továbbá az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna.

| (170) | Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen – a Bizottság jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell a támogatást (44). Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja az eredeti állapot visszaállítása (45). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaáll a támogatás juttatása előtti állapot (46). |
| --- | --- |

(170)

Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint – amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen – a Bizottság jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell a támogatást (44). Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja az eredeti állapot visszaállítása (45). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaáll a támogatás juttatása előtti állapot (46).

| (171) | Az említett ítélkezési gyakorlat nyomán a 659/99/EK tanácsi rendelet (47) 14. cikke előírja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”. |
| --- | --- |

(171)

Az említett ítélkezési gyakorlat nyomán a 659/99/EK tanácsi rendelet (47) 14. cikke előírja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.

| (172) | Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedések jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetés időpontjáig visszafizettetési kamat terheli. |
| --- | --- |

(172)

Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedések jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetés időpontjáig visszafizettetési kamat terheli.

| (173) | A támogatás nem összeegyeztethető eleme a következők összege: a) a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták (14 millió EUR), és b) az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna (1,34 millió EUR). Az összesítés eredménye 15,34 millió EUR. |
| --- | --- |

(173)

A támogatás nem összeegyeztethető eleme a következők összege: a) a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták (14 millió EUR), és b) az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna (1,34 millió EUR). Az összesítés eredménye 15,34 millió EUR.

| (174) | A visszafizettetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 4. cikke két elállási rendelkezést tartalmazott, melyek szerint az Ellinikos Xrysos az adásvételtől a következő esetekben állhat el: a) a görög hatóságoknak a bányászati engedély jogállását megváltoztató közigazgatási vagy jogi aktusa; vagy b) (a bányászati engedély jogállásához kapcsolódó) bírósági határozat, amely a műveletek vagy a beruházási terv megvalósításának leállítását írja elő. Az Ellinikos Xrysos mindkét esetben visszaadná az eszközöket a görög államnak, és visszakapná a teljes 11 millió EUR-t, esetleges további kifizetésekkel. |
| --- | --- |

(174)

A visszafizettetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 4. cikke két elállási rendelkezést tartalmazott, melyek szerint az Ellinikos Xrysos az adásvételtől a következő esetekben állhat el: a) a görög hatóságoknak a bányászati engedély jogállását megváltoztató közigazgatási vagy jogi aktusa; vagy b) (a bányászati engedély jogállásához kapcsolódó) bírósági határozat, amely a műveletek vagy a beruházási terv megvalósításának leállítását írja elő. Az Ellinikos Xrysos mindkét esetben visszaadná az eszközöket a görög államnak, és visszakapná a teljes 11 millió EUR-t, esetleges további kifizetésekkel.

| (175) | A görög hatóságok beadványukban közölték, hogy a Bizottság összeegyeztethetetlen támogatást visszafizettető határozata aktiválhatja ezt a két rendelkezést. Ennek fennállása a szerződés és a nemzeti jog értelmezésétől függ. A rendelkezések aktiválása azonban nem érinti Görögországnak az e határozatban feltüntetett támogatási összeg visszafizettetésére irányuló kötelezettségét, |
| --- | --- |

(175)

A görög hatóságok beadványukban közölték, hogy a Bizottság összeegyeztethetetlen támogatást visszafizettető határozata aktiválhatja ezt a két rendelkezést. Ennek fennállása a szerződés és a nemzeti jog értelmezésétől függ. A rendelkezések aktiválása azonban nem érinti Görögországnak az e határozatban feltüntetett támogatási összeg visszafizettetésére irányuló kötelezettségét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Görögország által az Ellinikos Xrysos SA számára jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, az eszközök és a telek ár alatti eladásával és a kapcsolódó adók alóli mentesítéssel, a foglalkoztatás fenntartása és a környezet védelme, illetve a kaszándrai bányák potenciális vevőinek ösztönzés nyújtása céljával nyújtott 15,34 millió EUR állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

(1)   Görögországnak vissza kell fizettetnie a kedvezményezettel a 1. cikkben említett támogatást.

(2)   A visszafizettetendő összegeknek magukban kell foglalniuk a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (48) és a 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló 271/2008/EK bizottsági rendelet (49) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   Görögország az e határozatról való értesítéstől kezdve megszünteti az 1. cikkben említett állami támogatás nyújtását.

3. cikk

(1)   A 1. cikkben említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és ténylegesen meg kell történnie.

(2)   Görögországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.

4. cikk

(1)   Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Görögország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:

| a) | a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| c) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről, amíg az 1. cikkben említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött. Görögország a Bizottság kérésére azonnal benyújtja a Bizottság részére az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek a határozatnak megfeleljen. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és visszafizettetési kamatokra vonatkozóan.

5. cikk

E határozat címzettje Görögország.

Kelt Brüsszelben, 2011. február 23-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  2009. december 1-jén az EK-Szerződés 87. és 88. cikke helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. és 108. cikke lépett. Az EK-Szerződés 87. cikke és az EUMSZ 107. cikke, illetőleg az EK-Szerződés 88. cikke és az EUMSZ 108. cikke lényegében azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat szükség esetén az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásokként kell érteni.

1

(2)  A 2008. december 10-i C(2008) 7853 bizottsági határozat (HL C 56., 2009.3.10., 45. o.)

2

(3)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

3

(4)  A Bizottságnak szóló beadványában meghatározottak szerint.

4

(5)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

5

(6)  Az Ellaktor SA, az Aktor SA anyavállalatának weboldalán közzétett adatok szerint.

6

(7)  A vételár korrigálásra került az 1995–2003 közötti időszakra vonatkozó görög általános ipari termelési árindexnek megfelelően. A szóban forgó adásvétel ipari (bányászati) eszközöket érint, így a korrekciónak reprezentálnia kell az ipari ágazat árváltozásait. A Bizottság ennek megfelelően az ipari termelési árindexet használta.

7

(8)  A görög kormányzati közlöny 2004. január 28-i száma.

8

(9)  Az 1587/1950 törvénnyel megerősített 1521/1950 törvény, a görög kormányzati közlöny I. sorozatának 294. száma.

9

(10)  Az 1973. évi görög bányászati kódex, a görög kormányzati közlöny I. sorozatának 277. száma, 1973.10.5.

10

(11)  A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2008. december 10-i határozatában a 2004. szeptember 28-i (a Behre Dolbear jelentés közzétételének napja) árfolyamot alkalmazta, és a jelentésben megállapított 500 millió USD értéket 408 millió EUR-ra váltotta át. A Bizottság e határozattal összefüggésben döntött a megfelelőbb, 2004. június 30-i árfolyam alkalmazása mellett, mivel ez volt az a nap, amikor a Behre Dolbear jelentés és az abban szereplő értékek érvényesek voltak.

11

(12)  A Behre Dolbear ugyancsak feltűnik számos bányászati értékelő jelentésben és tanulmányban (melyeket az Egyesült Nemzetek Szervezete, India kormánya és cégek – az Anglo Asian Mining Plc., a Chaarat Holdings Ltd. és a Central African Mining and Exploration Company Plc. – készíttettek).

12

(13)  Meghatározta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet, amely a 2003-as eladás idején irányadó volt.

13

de minimis

(14)  Lásd a 3 bekezdést

14

(15)  Lásd a 3 bekezdést

15

(16)  A versenypolitikáról szóló 1993. évi jelentés 256. oldalán.

16

(17)  Az adóhatóság által meghatározott amortizációs kulccsal elszámolt értékcsökkenés.

17

(18)  Lásd a T-415/05. sz. Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság ügy 307–308. pontját.

18

Görög Köztársaság kontra Európai Bizottság

(19)  A jövedelemmegközelítéses módszer keretében a pénzforgalmi elemzésben a három bánya vonatkozásában figyelembe vett időszakok: a) 2004–2035 az Olympias; b) 2004–2015 a Stratoni; és c) 2004–2034 a Skouries bánya esetében.

19

(20)  A jövedelemmegközelítéses értékelés a reális piaci értéket az eszköz által keltett összes előny diszkontálásával, ezzel az adott időszakban származó előnyök jelenértékre történő átváltásával határozza meg. A kapcsolódó ügyletek értékelési módszere a reális piaci értéket az aranyeszközök olyan aktuális napi ügyletein alapul, melyekben a reális piaci érték megállapítható. Végezetül a piaci kapitalizációs módszer alapja az aranyvállalatok nyilvános tőzsdén jegyzett aktuális értékének a vállalatok igazolt és valószínű tartalékaihoz való viszonyítása.

20

(21)  Működés, fejlesztés közben vagy a megvalósíthatósági tanulmány utolsó szakaszában.

21

(22)  Ásványi tartaléknak azok az erőforrások minősülnek, amelyek kitermelése gazdasági szempontból megvalósíthatónak minősül. A tartalékok valószínűek vagy bizonyítottak lehetnek.

22

(23)  Lásd a Behre Dolbear jelentés 42. oldalán a „Nem ásványi eszközök és források” részben.

23

(24)  A koncentrátum olyan nemesfémmaradék, amelyből a hulladékkőzet legnagyobb részét kivonták. A megmaradó fém a beolvasztáshoz, azaz a kiolvasztó kohászatban használt nyersanyag.

24

(25)  Lásd a „A Stratoni koncentrátumok pénzforgalma” című 11. függeléket.

25

(26)  A nettó olvasztóműi forgalmi jutalékot az a pénzösszeg, melyet az olvasztómű vagy finomító fizet a bányaüzemeltetőnek az ásványi termékért és rendszerint az az ásvány azonnali, aktuális árán alapul, levonva abból a továbbfeldolgozással kapcsolatos költségeket.

26

(27)  A Bizottság tájékoztatási célra megjegyzi, hogy 2004. június 30-ra e számítás eredménye (a Behre Dolbear jelentésben megadottak szerint) 3,5 millió USD, azaz 2,9 millió EUR (a 2004. június 30-i 1,2155 USD/EUR árfolyamon).

27

(28)  Az ásványi tartalékok mennyisége (a kedvezményezett által megadott adatok): 3 050 tonna ólom és 2 350 tonna cink. Fémárak (forrás: www.kitco.com és www.lme.com): az ólom ára tonnánként 684 USD, az ezüsté unciánként 5,6 USD, a cinké pedig tonnánként 973 USD.

28

(29)  Lásd a 10., 16. és 20. oldalt.

29

(30)  Forrás: European Association of Mining Industries, http://www.euromines.org.

30

(31)  Forrás: Európai ásványi statisztikák, 2004–2008, British Geological Survey, http://www.bgs.ac.uk/.

31

(32)  Lásd pl. az Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα ügyet [A polgári törvénykönyv értelmezése és a kapcsolódó ítélkezési gyakorlat], Vasilios Vathrakokilis, a Legfelsőbb Bíróság bírája, 2. kötet, 2003., 636. o.

32

Ερμηνεία και νομολογία Αστικού Κώδικα

(33)  Számítás a 7 %–9 %-os adókulcs alkalmazásával: 15 000 EUR × 0,07 + 5 990 000 EUR × 0,09 = 1 050 EUR + 539 100 EUR = 540 150 EUR.

33

(34)  Lásd a fenti 13. lábjegyzetet.

34

(35)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

35

(36)  Az iránymutatás 4.4. pontja

36

(37)  A Stratoni bánya érvényes bányászati engedéllyel, kiépült bányászati infrastruktúrával rendelkezett, és ezért az eladás idején működőnek minősült (lásd a 77. pont a) alpontját). Emiatt nem tűnik úgy, hogy a Stratoni bánya eladása egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását előidéző tevékenységgel függ össze.

37

(38)  Az állam tulajdonosként elismerten nem aknázta volna ki azokat gazdaságosan. Ezért a bányák Ellinikos Xrysos általi megvétele elengedhetetlennek minősül annak megelőzéséhez, hogy ezek az eszközök eltűnjenek a szóban forgó régióból.

38

(39)  Az iránymutatás 4.2. pontja.

39

(40)  Lásd a T-162/06. sz. Kronoply kontra Bizottság ügy (EBHT II-1. [2009]) 80. és 81. pontját. Ebben az ítéletben az Elsőfokú Bíróság nem határozza meg, hogy az érintett támogatás rendelkezik-e ösztönző hatással, hanem egyértelműen kimondja, hogy az ösztönző hatás a regionális támogatás összeegyeztethetőségének feltétele, és hogy a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás „időrendi sorrenddel kapcsolatos feltételt tartalmaz, és ekképpen ratione temporis vizsgálatra utal, ami teljesen megfelel az ösztönző hatás értékelése céljának”. A nagyvállalat általi közvetlen külföldi tőkebefektetésre adott támogatás ösztönző hatásának hiányán alapuló marasztaló határozat tekintetében lásd még az Ausztria által a Lift GmbH számára történő támogatásnyújtásra vonatkozó javaslatról szóló, 1998. október 14-i bizottsági határozatot (C(1998) 3212).

40

Kronoply kontra Bizottság

(41)  Amint az az adásvételi szerződés 3. cikkének (2)–(5) bekezdésében szerepel, az Ellinikos Xrysosnak az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzétételétől számított 24 hónapon belül beruházási tervet kellett készítenie, be kellett azt nyújtania a szükséges közigazgatási jóváhagyások megszerzése érdekében, és a közigazgatási hatóság által előírt határidőn belül végre kellett azt hajtania.

41

(42)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

42

(43)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

43

(44)  A C-70/72. sz. Bizottság kontra Németország ügy (EBHT 1973., 813. o.,) 13. pontja.

44

Bizottság kontra Németország

(45)  A C-278/92., C-279/92. és C-280/92. sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 1994., I-4103. o.) 75. pontja.

45

Spanyolország kontra Bizottság

(46)  A C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügy (EBHT 1999., I-3671. o.,) 64–65. pontja

46

Belgium kontra Bizottság

(47)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

47

(48)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

48

(49)  HL L 82., 2008.3.25., 1. o.

49

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/48

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. július 13.)

a 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a tagállami jelentéstételre vonatkozó iránymutatások elfogadásáról

(az értesítés a C(2011) 4947. számú dokumentummal történt)

(2011/453/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (1) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy 2011. augusztus 27-ig nyújtsák be a Bizottságnak a kiemelt területekre vonatkozó nemzeti tevékenységeikről és projektjeikről szóló jelentésüket. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (1) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy 2011. augusztus 27-ig nyújtsák be a Bizottságnak a kiemelt területekre vonatkozó nemzeti tevékenységeikről és projektjeikről szóló jelentésüket.

| (2) | A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy 2012. augusztus 27-ig ismertessék a Bizottsággal az elkövetkezendő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveiket. |
| --- | --- |

(2)

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy 2012. augusztus 27-ig ismertessék a Bizottsággal az elkövetkezendő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedésekre vonatkozó terveiket.

| (3) | A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy az első jelentést követően háromévente tegyenek jelentést a 17. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtásában elért haladásról. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy az első jelentést követően háromévente tegyenek jelentést a 17. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtásában elért haladásról.

| (4) | A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdése azt is előírja, hogy a tagállamok jelentéstételére vonatkozóan iránymutatásokat kell elfogadni. |
| --- | --- |

(4)

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdése azt is előírja, hogy a tagállamok jelentéstételére vonatkozóan iránymutatásokat kell elfogadni.

| (5) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/40/EU irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott európai ITS-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/40/EU irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott európai ITS-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, a tagállamok jelentéstételére vonatkozó iránymutatásokat a Bizottság elfogadja.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 13-án.

a Bizottság részéről

Siim KALLAS

alelnök

---

(1)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2010/40/EU IRÁNYELV ÉRTELMÉBEN A TAGÁLLAMOK JELENTÉSTÉTELÉRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

1.   Első jelentés

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (1) bekezdésében említett jelentés (a továbbiakban: az első jelentés) bemutatja a 2010/40/EU irányelv 2. bekezdésében és I. mellékletében említett kiemelt területekre vonatkozó nemzeti tevékenységek és projektek aktuális helyzetét.

Az első jelentésnek bevezetést kell tartalmaznia, amelyben megtalálható a nemzeti tevékenységek és projektek általános áttekintése, valamint a tagállambeli elérhetőségi adatok, azaz a szervezet neve, a szervezet típusa (minisztérium, nemzeti hatóság, vállalkozó vagy egyéb), a kapcsolattartó személy neve, e-mail cím, telefonszám stb.

Az első jelentésnek tartalmaznia kell továbbá a nemzeti tevékenységek és projektek leírását minden egyes kiemelt területen, valamint amennyiben szükséges és azt a tagállam lényegesnek tartja, a vonatkozó kezdeményezések és céljuk, időtartamuk, részcéljaik, forrásaik, vezető érdekelt feleik és az állapotuk leírásával együtt.

Amennyiben lehetséges, a jelentésben számokat is közölni kell a haladás jobb mérhetősége és az esetleges jövőbeli összehasonlító teljesítményértékelés megkönnyítése érdekében.

2.   A nemzeti ITS-intézkedések ismertetése

Az elkövetkezendő ötéves időszakra szóló nemzeti ITS-intézkedések a 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdésében említett ismertetésének tartalmaznia kell egy, az adott tagállamban az ITS kiépítésével kapcsolatban a következő öt évben tervezett tevékenységekről szóló általános jelentést. E jelentésnek tartalmaznia kell a következő pontok tekintetében legalább a lényeges információkat:

| a) | az ITS kidolgozására és kiépítésére vonatkozó nemzeti megközelítés és/vagy stratégia leírása, beleértve annak legfontosabb célkitűzéseit is; |
| --- | --- |

a)

az ITS kidolgozására és kiépítésére vonatkozó nemzeti megközelítés és/vagy stratégia leírása, beleértve annak legfontosabb célkitűzéseit is;

| b) | az ITS kidolgozására és kiépítésére vonatkozó technikai és jogi keret leírása; |
| --- | --- |

b)

az ITS kidolgozására és kiépítésére vonatkozó technikai és jogi keret leírása;

| c) | az ITS kiépítésével kapcsolatos tevékenységek leírása; |
| --- | --- |

c)

az ITS kiépítésével kapcsolatos tevékenységek leírása;

| d) | a kiemelt nemzeti területek leírása a fellépések és a kapcsolódó intézkedések esetében, beleértve annak feltüntetését, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a 2010/40/EU irányelv 2. cikkében megállapított kiemelt területekhez; |
| --- | --- |

d)

a kiemelt nemzeti területek leírása a fellépések és a kapcsolódó intézkedések esetében, beleértve annak feltüntetését, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a 2010/40/EU irányelv 2. cikkében megállapított kiemelt területekhez;

| e) | a jelenlegi és a tervezett intézkedések végrehajtása, a következők megadásával:






  — | eszközök, |
| --- | --- | --- |

e)

a jelenlegi és a tervezett intézkedések végrehajtása, a következők megadásával:

—

eszközök,

| — | források, |
| --- | --- |

—

források,

| — | konzultáció és az aktív érdekelt felek, |
| --- | --- |

—

konzultáció és az aktív érdekelt felek,

| — | részcélok, |
| --- | --- |

—

részcélok,

| — | nyomon követés. |
| --- | --- |

—

nyomon követés.

3.   Értékelő jelentések

A 2010/40/EU irányelv 17. cikkének (3) bekezdése értelmében benyújtandó jelentések (a továbbiakban: az értékelő jelentések) felépítése azonos az első jelentésével, és kiemelik az előző jelentés óta elért eredményeket.

---

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/50

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2011. július 22.)

a klasszikus sertéspestis litvániai előfordulásával összefüggő egyes védintézkedésekről

(az értesítés a C(2011) 5137. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/454/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A klasszikus sertéspestis a házisertéseket és a vaddisznókat sújtó fertőző vírusos betegség, mely súlyosan érintheti a sertéstenyésztés jövedelmezőségét, megzavarva az Unión belüli kereskedelmet és a harmadik országokba irányuló exportot. |
| --- | --- |

(1)

A klasszikus sertéspestis a házisertéseket és a vaddisznókat sújtó fertőző vírusos betegség, mely súlyosan érintheti a sertéstenyésztés jövedelmezőségét, megzavarva az Unión belüli kereskedelmet és a harmadik országokba irányuló exportot.

| (2) | Klasszikus sertéspestis kitörése esetén fennáll a veszély, hogy a kórokozó más sertéstenyésztő gazdaságokra, illetve vaddisznókra is átterjed. Ennek következtében – az élő sertések vagy az azokból előállított termékek kereskedelme révén – átterjedhet egyik tagállamból a másikba, vagy harmadik országokba is. |
| --- | --- |

(2)

Klasszikus sertéspestis kitörése esetén fennáll a veszély, hogy a kórokozó más sertéstenyésztő gazdaságokra, illetve vaddisznókra is átterjed. Ennek következtében – az élő sertések vagy az azokból előállított termékek kereskedelme révén – átterjedhet egyik tagállamból a másikba, vagy harmadik országokba is.

| (3) | A klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre vonatkozóan uniós minimumintézkedéseket vezet be. A 2001/89/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy klasszikus sertéspestis kitörése esetén védő- és megfigyelési körzeteket kell létrehozni, melyekben az irányelv 10. és 11. cikkében rögzített intézkedéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A klasszikus sertéspestis elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről szóló, 2001. október 23-i 2001/89/EK tanácsi irányelv (3) a klasszikus sertéspestis elleni védekezésre vonatkozóan uniós minimumintézkedéseket vezet be. A 2001/89/EK irányelv 9. cikke előírja, hogy klasszikus sertéspestis kitörése esetén védő- és megfigyelési körzeteket kell létrehozni, melyekben az irányelv 10. és 11. cikkében rögzített intézkedéseket kell alkalmazni.

| (4) | Litvánia tájékoztatta a Bizottságot a klasszikus sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi helyzetről az ország területén, és a 2001/89/EK irányelv 9. cikkének megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre, melyekben az említett irányelv 10. és 11. cikkében említett intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

Litvánia tájékoztatta a Bizottságot a klasszikus sertéspestissel kapcsolatos jelenlegi helyzetről az ország területén, és a 2001/89/EK irányelv 9. cikkének megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hozott létre, melyekben az említett irányelv 10. és 11. cikkében említett intézkedések alkalmazandók.

| (5) | Az Unión belüli kereskedelem bármely szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint elkerülendő, hogy harmadik országok indokolatlan kereskedelmi akadályokat állítsanak fel, az érintett tagállammal együttműködve össze kell állítani a klasszikus sertéspestisre vonatkozóan Litvánia korlátozás alá vont körzeteinek – azaz a védő- és megfigyelési körzeteknek (a továbbiakban: korlátozás alá vont körzetek) – uniós jegyzékét. |
| --- | --- |

(5)

Az Unión belüli kereskedelem bármely szükségtelen megzavarását megelőzendő, valamint elkerülendő, hogy harmadik országok indokolatlan kereskedelmi akadályokat állítsanak fel, az érintett tagállammal együttműködve össze kell állítani a klasszikus sertéspestisre vonatkozóan Litvánia korlátozás alá vont körzeteinek – azaz a védő- és megfigyelési körzeteknek (a továbbiakban: korlátozás alá vont körzetek) – uniós jegyzékét.

| (6) | Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni Litvánia korlátozás alá vont körzeteit, és meg kell határozni a szóban forgó regionalizáció időtartamát. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően e határozat mellékletében fel kell tüntetni Litvánia korlátozás alá vont körzeteit, és meg kell határozni a szóban forgó regionalizáció időtartamát.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Litvánia biztosítja, hogy a 2001/89/EK irányelv 9. cikkének megfelelően létrehozott védő- és megfigyelési körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 22-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  HL L 316., 2001.12.1., 5. o.

3

---

MELLÉKLET

| Körzetek Litvániában | A 1. cikkben említett, korlátozás alá vont körzetek | Alkalmazás határideje |
| --- | --- | --- |
| Védőkörzet | Jonava városa és a következő 67 falu Kaunas megye Jonava körzetében: Akliai, Barantiškiai (tanya), Bazilionys, Beržynai (tanya), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (tanya), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Mačioniai, Madlinava, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (vasútállomás), Žeimiai település, Žieveliškiai, Žvėrynai. | 2011. augusztus 20. |
| Megfigyelési körzet | Jonava körzete Kaunas megyében (kivéve Kaunas megye Kėdainiai körzetében található itt felsorolt 23 falu védőkörzetének területét: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (tanya), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (vasútállomás), Šilainiai, Šėta, Užkapiai, Vainiūnai és Ukmergės körzet 5 faluja – Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų. | 2011. augusztus 20. |

Körzetek Litvániában

A 1. cikkben említett, korlátozás alá vont körzetek

Alkalmazás határideje

Védőkörzet

Jonava városa és a következő 67 falu Kaunas megye Jonava körzetében: Akliai, Barantiškiai (tanya), Bazilionys, Beržynai (tanya), Beržai, Blauzdžiai, Butkūnai, Didėnai, Dragočiai, Dukuvkos, Gabrilava, Gečiai, Gegutė, Gudžionys, Jadvygava, Jaugeliškiai, Juodžiai, Karaliūnai, Kaupinai, Knipai, Konceptas, Konciapolis, Konstantinava (tanya), Kripčiai, Kulšiškiai, Kvietkučiai, Liepiai, Linksmavietė, Liutkūnai, Lokėnėliai, Lukšiai, Mačioniai, Madlinava, Markutiškiai, Marvilė, Melnytėlė, Mikšiškiai, Mimaliai, Narauninkiškiai, Paberžė, Pagečiai, Palankesiai, Palokiai II, Pasodos, Paulinava, Petrašiūnai, Prauliai, Ragožiai, Rudėnai, Satkūnai, Skripteliai, Stašiūnai, Svalkeniai, Šilai, Širviai, Šmatai, Šukiai, Upelis, Užmiškiai, Vainiai, Vaivadiškiai, Varpėnai, Žeimeliai, Žeimiai (vasútállomás), Žeimiai település, Žieveliškiai, Žvėrynai.

2011. augusztus 20.

Megfigyelési körzet

Jonava körzete Kaunas megyében (kivéve Kaunas megye Kėdainiai körzetében található itt felsorolt 23 falu védőkörzetének területét: Akmeniai, Aukupėnai, Bajėniškis, Baldinkos, Beinaičiai, Jovaišai, Juciūnai, Liaudiškiai, Nartautai, Nociūnai, Mitėniškiai, Pakščiai, Pašėtės, Pėdžiai, Pručiai, Rimuoliai (tanya), Stašaičiai, Slikiai, Slikiai (vasútállomás), Šilainiai, Šėta, Užkapiai, Vainiūnai és Ukmergės körzet 5 faluja – Manteikiai, Marašuvkos, Tarakų, Paliesės, Reniūnų.

2011. augusztus 20.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 23.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/52

---

A KÖZÖSSÉG–SVÁJC SZÁRAZFÖLDI SZÁLLÍTÁSI BIZOTTSÁG 1/2011 HATÁROZATA

(2011. június 10.)

a nehéz tehergépjárművek után fizetendő szolgáltatásfüggő járműadónak az EURO II és az EURO III kibocsátási osztályba tartozó, jóváhagyott részecskekibocsátás-csökkentő rendszerrel felszerelt járművek esetében történő mérsékléséről

(2011/455/EU)

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodásra és különösen annak 51. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 40. cikk értelmében Svájc 2001. január 1. óta megkülönböztetéstől mentes járműadót vet ki a járművek okozta költségek fedezésére (nehéz tehergépjárművek szolgáltatásfüggő adója). |
| --- | --- |

(1)

A 40. cikk értelmében Svájc 2001. január 1. óta megkülönböztetéstől mentes járműadót vet ki a járművek okozta költségek fedezésére (nehéz tehergépjárművek szolgáltatásfüggő adója).

| (2) | A 44. cikk értelmében a Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek, hogy környezetvédelmi intézkedéseket tegyenek, különösen a nehéz haszongépjárművek részecskekibocsátásának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 44. cikk értelmében a Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek, hogy környezetvédelmi intézkedéseket tegyenek, különösen a nehéz haszongépjárművek részecskekibocsátásának csökkentése érdekében.

| (3) | A 7. cikk (5) bekezdésének megfelelően mindegyik Szerződő Fél vállalta, hogy a másik Szerződő Fél területén engedélyezett járművekre nem alkalmaz a saját területén érvényben lévő előírásoknál szigorúbb előírásokat, |
| --- | --- |

(3)

A 7. cikk (5) bekezdésének megfelelően mindegyik Szerződő Fél vállalta, hogy a másik Szerződő Fél területén engedélyezett járművekre nem alkalmaz a saját területén érvényben lévő előírásoknál szigorúbb előírásokat,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az adott járműadó-kategóriához mérten 10 %-kal mérsékelt járműadó fizetendő az EURO II és az EURO III kibocsátási osztályba tartozó, jóváhagyott részecskeszűrő rendszerrel utólagosan ellátott, és a 2. és a 3. cikk rendelkezéseinek megfelelő járművek után.

2. cikk

Az 1. cikk szerinti mérséklés csak olyan járműre alkalmazandó, amelyek esetében a forgalmi engedélybe vagy a nemzeti hatóságok által kiállított, azzal egyenértékű igazolásba olyan bejegyzést vezettek, amely megerősíti, hogy a járművet olyan, jóváhagyott részecskekibocsátás-csökkentő rendszerrel szerelték fel utólagosan, amely – a svájci szabályozással vagy a jármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam szabályozásával összhangban – lehetővé teszi legalább az EURO IV szabvány szerinti kibocsátási osztálynak megfelelő részecskekibocsátási határérték, vagyis a 0,02 g/kWh részecsketömeg (PM) betartását.

3. cikk

A 2. cikk sérelme nélkül a jármű nyilvántartásba vétele szerinti európai uniós tagállam illetékes hatóságai arra törekednek, hogy 2011. szeptember 30-ig a svájci hatóságok rendelkezésére bocsássák a forgalmi engedélyben vagy más, azzal egyenértékű igazolásban a részecskeszűrőre vonatkozóan feltüntetendő bejegyzés mintáját, és megerősítsék, hogy az biztosítékot jelent az EURO IV szabvány szerinti részecskekibocsátási határérték betartására.

4. cikk

Az illetékes svájci hatóságok fenntartják a jogot, hogy a 2. cikkben rögzített részecskekibocsátási határérték betartását minden, adómérséklésben részesülő, részecskeszűrővel felszerelt nehéz haszongépjármű esetében ellenőrizzék.

5. cikk

Ez a határozat 2012. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 10-én.

az elnök

Enrico GRILLO PASQUARELLI

a svájci küldöttség vezetője

Peter FÜGLISTALER

---