# Euroopa Liidu L 177/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.177.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 177 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide6. juuli 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.177.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 177

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide6. juuli 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2011/398/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. mai 2011, Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise protokolli vormis lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, sõlmimise kohta | 1 |
| Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokoll, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 651/2011, 5. juuli 2011, millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 652/2011, 5. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/399/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/3/2011, 5. juuli 2011, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2011/398/EL

*

Nõukogu otsus, 13. mai 2011, Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise protokolli vormis lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokoll, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 651/2011, 5. juuli 2011, millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord (
  1
  )

1

18

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 652/2011, 5. juuli 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

OTSUSED

2011/399/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus Atalanta/3/2011, 5. juuli 2011, Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta

26

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/323/EL (Euroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi Vabariigis) parandus (ELT L 146, 1.6.2011) | 27 |

Parandused

*

Nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/323/EL (Euroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi Vabariigis) parandus (ELT L 146, 1.6.2011)

(ELT L 146, 1.6.2011)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 6.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. mai 2011,

Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise protokolli vormis lepingu, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, sõlmimise kohta

(2011/398/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi oma partneritega Vahemere piirkonnas, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord. |
| --- | --- |

(1)

24. veebruaril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi oma partneritega Vahemere piirkonnas, et kehtestada kaubandussätetega seotud vaidluste lahendamise kord.

| (2) | Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides asutamislepingu artikli 207 alusel nimetatud komiteega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon pidas läbirääkimisi vastavalt nõukogu antud läbirääkimissuunistele ja konsulteerides asutamislepingu artikli 207 alusel nimetatud komiteega.

| (3) | Läbirääkimised on lõpetatud ning Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (1) („protokoll”) parafeeriti 9. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimised on lõpetatud ning Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes, (1) („protokoll”) parafeeriti 9. detsembril 2009.

| (4) | Kõnealune protokoll kirjutati liidu nimel alla 11. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune protokoll kirjutati liidu nimel alla 11. veebruaril 2011.

| (5) | Protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(5)

Protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline protokolli vormis leping, milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes („protokoll”).

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 23 sätestatud teate (2).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. mai 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

MARTONYI J.

---

(1)  EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

1

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

Euroopa Liidu ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vaheline

PROTOKOLL,

milles sätestatakse vaidluste lahendamise kord, mida kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu kaubandusalaseid sätteid käsitlevate vaidluste suhtes

EUROOPA LIIT (edaspidi „liit”)

ühelt poolt

ja

JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIK (edaspidi „Jordaania”)

teiselt poolt

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   PEATÜKK

EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva protokolli eesmärk on hoida ära ja lahendada lepinguosaliste vahelisi kaubandusalaseid vaidlusi, otsides vastastikust rahuldust pakkuvaid lahendusi.

Artikkel 2

Protokolli kohaldamine

1.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (edaspidi „assotsiatsioonileping”) II jaotise sätete (välja arvatud artikkel 23) tõlgendamise ja kohaldamisega seotud mis tahes eriarvamuste suhtes, kui ei ole selgelt sätestatud teisiti (1). Assotsiatsioonilepingu artiklit 97 kohaldatakse assotsiatsioonilepingu muude sätete kohaldamise ja tõlgendamisega seotud vaidluste suhtes.

2.   Käesoleva protokolli menetlusi kohaldatakse juhul, kui 60 päeva pärast vaidlusest assotsiatsiooninõukogule teatamist vastavalt assotsiatsioonilepingu artiklile 97 ei ole assotsiatsiooninõukogu suutnud vaidlust lahendada.

3.   Lõike 2 kohaldamisel peetakse vaidlus lahendatuks siis, kui assotsiatsiooninõukogu on võtnud vastu otsuse vastavalt assotsiatsioonilepingu artikli 97 lõikele 2 või kui assotsiatsiooninõukogu on kinnitanud, et vaidlus on lahendatud.

II   PEATÜKK

KONSULTEERIMINE JA VAHENDAMINE

Artikkel 3

Konsultatsioonid

1.   Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 2 osutatud sätete tõlgendamise ja kohaldamisega seotud eriarvamused omavahel heauskselt konsulteerides, et jõuda kiire, õiglase ja mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2.   Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele kirjaliku konsultatsioonitaotluse, saates kirja koopia kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele ning märkides kirjas, milline meede on kõne all ning milliseid assotsiatsioonilepingu sätteid ta peab kohaldatavateks.

3.   Konsultatsioonid korraldatakse 40 päeva jooksul alates taotluse saamisest ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised lepivad kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva pärast taotluse saamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonid, eelkõige kõik andmed ja seisukohad, mille lepinguosalised menetluse käigus avaldavad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise õigusi mis tahes edasises menetluses.

4.   Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas seoses kergesti riknevate ja hooajakaupadega, peetakse 15 päeva jooksul alates taotluse saamisest ning loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse saamisest.

5.   Juhul kui lepinguosaline, kellele taotlus esitati, ei vasta konsultatsioonitaotlusele 10 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, või juhul, kui konsultatsioone ei korraldata vastavalt lõikes 3 või 4 sätestatud tähtaegadele, või juhul, kui konsultatsioonid lõpetati ilma mõlemat poolt rahuldava kokkuleppeni jõudmata, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu loomist vastavalt artiklile 5.

Artikkel 4

Vahendamine

1.   Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu mõlemat poolt rahuldava lahenduseni jõuda, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel kasutada vahendajat. Vahendustaotlus esitatakse kirjalikult kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele ning see peab sisaldama konsultatsioonide teemaks olnud meedet ning vastastikku kokku lepitud vahendustingimusi. Kumbki lepinguosaline võtab vahendustaotluse heasoovlikule kaalumisele.

2.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud vahendaja isikus viie tööpäeva jooksul pärast vahendustaotluse saamist, valivad kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad või nende määratud isik vahendaja loosi teel isikute seast, kes on kantud artiklis 19 viidatud nimekirja ega ole kummagi lepinguosalise kodanikud. Valimine toimub kümne tööpäeva jooksul pärast vahendustaotluse saamist. Vahendaja korraldab kohtumise lepinguosalistega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast tema nimetamist. Vahendajale esitatakse hiljemalt 15 päeva enne kohtumist mõlema lepinguosalise esildised ja ta võib taotleda täiendavat teavet lepinguosalistelt või ekspertidelt või tehnilistelt nõustajatelt, kui ta peab seda vajalikuks. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada oma märkusi. Vahendaja esitab oma arvamuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast tema nimetamist.

3.   Vahendaja arvamus võib sisaldada soovitust, kuidas lahendada vaidlus vastavalt artiklis 2 osutatud sätetele. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

4.   Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel lõikes 2 nimetatud tähtaegu muuta. Ka vahendaja võib kummagi lepinguosalise taotlusel otsustada neid tähtaegu muuta, pidades silmas asjaomasel lepinguosalisel tekkinud erilisi probleeme või juhtumi keerukust.

5.   Vahendusmenetlus, eelkõige vahendaja arvamus ja kõik andmed ja seisukohad, mille lepinguosalised menetluse käigus avaldavad, on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise õigusi mis tahes edasises menetluses.

6.   Juhul kui lepinguosalised on nõus, võib vahendusmenetlus jätkuda vahekohtumenetluse ajal.

7.   Vahendaja asendamine toimub ainult töökorra punktides 18–21 sätestatud põhjustel ja sealsamas sätestatud menetluse kohaselt.

III   PEATÜKK

VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS

I   JAGU

Vahekohtumenetlus

Artikkel 5

Vahekohtumenetluse algatamine

1.   Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust artiklis 3 sätestatud konsultatsioonide või artiklis 4 sätestatud vahendamise käigus lahendada, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2.   Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitatakse, ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses, millist konkreetset meedet silmas peetakse, ning selgitab, mil viisil see meede rikub artiklis 2 osutatud sätteid. Vahekohtu moodustamist taotletakse mitte hiljem kui 18 kuud pärast konsultatsioonitaotluse saamist, ilma et see piiraks kaebuse esitanud lepinguosalise õigust taotleda tulevikus samas küsimuses uusi konsultatsioone.

Artikkel 6

Vahekohtu moodustamine

1.   Vahekohus moodustatakse kolmest vahekohtunikust.

2.   Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisus 10 tööpäeva jooksul pärast kuupäeva, millal lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai vahekohtu moodustamise taotluse.

3.   Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 sätestatud aja jooksul kokkuleppele jõuda, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad või nende määratud isik valiksid loosi teel kõik kolm vahekohtunikku artikli 19 kohaselt koostatud nimekirjast, seega ühe vahekohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe vahekohtuniku selle lepinguosalise soovitatud isikute hulgast, kelle vastu kaebus on esitatud, ning ühe vahekohtuniku nende isikute seast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed eespool kirjeldatud menetluse teel.

4.   Kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad või nende määratud isik valivad vahekohtunikud viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui üks lepinguosalistest on esitanud lõikes 3 osutatud taotluse.

5.   Vahekohtu moodustamise kuupäevaks on kuupäev, millal kolm vahekohtunikku on valitud.

6.   Vahekohtunike asendamine toimub ainult töökorra punktides 18–21 sätestatud põhjustel ja sealsamas sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 7

Vahearuanne

Hiljemalt 120 päeva pärast vahekohtu moodustamist edastab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu otsuste ja soovituste põhimotiive. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast vahearuande edastamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Vaekogu lõppotsuse järeldused peavad sisaldama vaheläbivaatamise käigus esitatud väidete põhjendust.

Artikkel 8

Vahekohtu otsus

1.   Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ja kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu eesistuja sellest kirjalikult lepinguosalisi ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed, nimetades viivituse põhjused ning kuupäeva, millal vahekohus kavatseb oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsusest teatada hiljem kui 180 päeva pärast vahekohtu moodustamist.

2.   Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas seoses kergesti riknevate või hooajakaupadega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 75 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamist. Otsust ei tohi mingil juhul teha hiljem kui 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Vahekohus teeb eelotsuse 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist selle kohta, kas tegemist on kiireloomulise juhtumiga.

3.   Mõlema lepinguosalise taotlusel peab vahekohus igal ajal peatama oma töö lepinguosalistega kokkulepitud ajaks, mis ei ületa 12 kuud, ja jätkab oma tööd kõnealuse kokkulepitud ajavahemiku lõppedes kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel. Juhul kui kaebuse esitanud lepinguosaline ei taotle vahekohtu töö jätkamist enne kokkulepitud peatamisaja lõppemist, lõpetatakse menetlus. Vahekohtu töö peatamine ja lõpetamine ei piira lepinguosaliste õigusi sama küsimust käsitlevas mis tahes muus menetluses.

II   JAGU

Vahekohtu otsuste täitmine

Artikkel 9

Vahekohtu otsuse täitmine

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse täitmine ja püüavad otsuse täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda.

Artikkel 10

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1.   Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatamisest lepinguosalistele teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ja kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele, kui kiiresti ta otsuse täita suudab (edaspidi „mõistlik tähtaeg”), juhul kui vahetu täitmine ei ole võimalik.

2.   Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks vajalikku mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline esitada vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks 20 päeva jooksul pärast lõikes 1 sätestatud teate saamist lepinguosaliselt, kelle vastu kaebus esitati. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3.   Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada.

Artikkel 11

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine

1.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab teisele lepinguosalisele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele enne mõistliku tähtaja lõppu kõikidest meetmetest, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teavitatud meetme olemasolus või selle kokkusobivuses artiklis 2 osutatud sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotluses tuleb märkida, milline konkreetne meede on kõne all, ning selgitada, mil viisil on meede artiklis 2 osutatud sätetega kokkusobimatu. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 90 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kiireloomuliste juhtumite, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupadega seotud juhtumite korral teeb vahekohus oma otsuse lepinguosalistele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

Artikkel 12

Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral

1.   Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teavita enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui artikli 11 lõike 1 kohaselt teavitatud meede ei ole vahekohtu otsuse kohaselt kooskõlas kohustustega, mis sellel lepinguosalisel artiklis 2 osutatud sätete kohaselt on, peab ta kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel pakkuma ajutist hüvitist. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib taotleda ajutise hüvituse pakkumist ka pärast mõistliku tähtaja möödumist.

2.   Kui hüvitise küsimuses ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja lõppu või pärast artikli 11 kohaselt tehtud vahekohtu otsust (mille kohaselt otsuse täitmiseks võetud meede ei ole artiklis 2 osutatud sätetega kooskõlas), on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus peatada artiklis 2 osutatud sätetest lähtuvate kohustuste täitmine rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamisega võrdväärses ulatuses, teatades sellest teisele lepinguosalisele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele. Selliseid meetmeid võttes võtab kaebuse esitanud lepinguosaline arvesse nende mõju selle lepinguosalise majandusele, kelle vastu kaebus esitati. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise 10 tööpäeva pärast seda, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, sai kätte kõnealuse teate, kui ta ei ole taotlenud lõike 3 kohase vahekohtumenetluse algatamist.

3.   Juhul kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamine ei ole võrdne rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamise ulatusega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotlusest teatatakse teisele lepinguosalisele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele enne lõikes 2 nimetatud 10-tööpäevalise tähtaja lõppemist. Vahekohus, küsides vajaduse korral ekspertide arvamust, teatab oma otsusest kohustuste täitmise peatamise taseme küsimuses lepinguosalistele ja kaubandusküsimustega tegelevale institutsioonile 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kohustuste täitmist ei saa peatada enne, kui vahekohus on oma otsusest teatanud ning igasugune peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega.

4.   Kohustuste täitmise peatamine peab olema ajutine ning seda kohaldatakse üksnes seni, kuni artiklis 2 osutatud sätteid rikkuvad meetmed on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud vastavalt artiklile 13 või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud.

Artikkel 13

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast kohustuste täitmise peatamist

1.   Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teavitab teist lepinguosalist ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed kõikidest meetmetest, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks ning taotleb, et kaebuse esitanud lepinguosaline alustaks taas kohustuste täitmist.

2.   Kui lepinguosalised ei jõua teatavaks tehtud meetme artiklis 2 osutatud sätetega kokkusobivuse suhtes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast teatise saamist, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda kirjalikult vahekohtult asjakohase otsuse tegemist. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus otsustab, et täitmiseks võetud meede on artiklis 2 osutatud sätetega kooskõlas, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada.

III   JAGU

Ühissätted

Artikkel 14

Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus

Lepinguosalised võivad mis tahes ajal kokku leppida käesoleva protokolliga hõlmatud vaidluse mõlemat osapoolt rahuldavas lahenduses. Leitud lahendusest teavitavad nad kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed ja vahekohust. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisest teavitamisel lõpetab vahekohus oma töö ja menetlus lõpetatakse.

Artikkel 15

Töökord

1.   Käesoleva protokolli III peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerib käesolevale protokollile lisatud töökord.

2.   Vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui lepinguosalised lepivad kokku teisiti.

Artikkel 16

Teave ja tehniline nõustamine

1.   Lepinguosalise taotlusel või omal algatusel võib vahekohus koguda teavet, mida ta vahekohtumenetluse jaoks vajalikuks peab. Eelkõige on vahekohtul õigus küsida ekspertide asjakohast arvamust. Enne selliste ekspertide valimist konsulteerib vahekohus lepinguosalistega. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada oma märkusi.

2.   Lepinguosaliste territooriumil asutatud huvitatud isikutel on vastavalt töökorrale õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid.

Artikkel 17

Tõlgendamisreeglid

Vahekohus tõlgendab artiklis 2 osutatud sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse, sh rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni tõlgendamise tavadele. Vahekohtu otsustega ei või suurendada ega vähendada artiklis 2 osutatud sätetega ette nähtud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 18

Vahekohtu otsused

1.   Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt, kui see on võimalik. Kui aga ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse arutatav küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata.

2.   Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv, kuid sellega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Otsuses esitatakse tuvastatud asjaolud, käesoleva assotsiatsioonilepingu asjakohaste sätete kohaldatavus ning vahekohtu järelduste põhimotiiv. Kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee teeb vahekohtu otsuse tervikuna üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda äriteabe konfidentsiaalsuse tagamise huvides mitte teha.

IV   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 19

Vahekohtunike nimekirjad

1.   Kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad vahekohtuniku ülesannet täita. Kumbki lepinguosaline nimetab vähemalt viis isikut, keda ta vahekohtunikena näha soovib. Lisaks valivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja kohuseid. Kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee tagab nimekirja järjepideva vastavuse nimetatud tingimustele.

2.   Vahekohtunikel peavad olema õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsustega; nad peavad järgima protokollile lisatud käitumisjuhendit.

3.   Kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee võib koostada vähemalt 15 isikust koosneva lisanimekirja, millesse kuuluvad assotsiatsioonilepinguga hõlmatud konkreetsete valdkondade asjatundjad. Artikli 6 lõikes 2 sätestatud valikumenetluse puhul võivad kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad kasutada mõlema lepinguosalise nõusolekul valdkondlikku nimekirja.

Artikkel 20

Seosed WTO kohustustega

1.   Käesoleva protokolli vaidluste lahendamist käsitlevad sätted ei piira tegutsemist WTO raames, sealhulgas vaidluste lahendamist.

2.   Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva protokolli või WTO lepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Kui küsimus on kohustuses, mis on ühesugune nii assotsiatsioonilepingu kui ka WTO lepingu alusel, ei taotle lepinguosaline hüvitust sellise kohustuse rikkumise eest mõlema lepingu alusel. Juhul kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, ei esita lepinguosaline taotlust hüvituse saamiseks teisele foorumile sellise kohustuse rikkumise eest, mis on identne teises lepingus sätestatud kohustusega, välja arvatud juhul, kui valitud foorum ei suuda menetluslikel või juriidilistel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust langetada.

3.   Lõikes 2 osutatud eesmärgil:

| — | peetakse WTO lepingu kohase vaidluse lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohase vahekohtu loomiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vaidluste lahendamise organ võtab vastu vahekohtu aruande ja olenevalt asjaoludest apellatsioonikogu aurande vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 16 ja artikli 17 lõikele 14; |
| --- | --- |

—

peetakse WTO lepingu kohase vaidluse lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohase vahekohtu loomiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vaidluste lahendamise organ võtab vastu vahekohtu aruande ja olenevalt asjaoludest apellatsioonikogu aurande vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 16 ja artikli 17 lõikele 14;

| — | peetakse käesoleva protokolli kohase vaidluse lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega artikli 5 lõike 1 kohase vahekohtu moodustamiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele vastavalt artiklile 8. |
| --- | --- |

—

peetakse käesoleva protokolli kohase vaidluse lahendamise menetlus algatatuks lepinguosalise taotlusega artikli 5 lõike 1 kohase vahekohtu moodustamiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele vastavalt artiklile 8.

4.   Ükski käesoleva protokolli säte ei takista lepinguosalist peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. WTO lepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalisel peatada käesoleva protokolli kohaste kohustuste täitmist.

Artikkel 21

Tähtajad

1.   Kõiki käesolevas protokollis sätestatud tähtaegu, kaasa arvatud vahekohtute otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast, välja arvatud juhul, kui ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Kõiki käesolevas protokollis sätestatud tähtaegu võib muuta lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Lepinguosalised võtavad heasoovlikule kaalumisele iga tähtaja pikendamise taotluse, mille lepinguosaline on esitanud seoses raskustega käesolevas protokollis sätestatud menetluste täitmisel. Lepingosalise taotlusel võib vahekohus muuta menetlustes kohaldatavat tähtaega, võttes arvesse lepinguosaliste erinevat arengutaset.

Artikkel 22

Protokolli läbivaatamine ja muutmine

1.   Pärast käesoleva protokolli ja selle lisade jõustumist võib assotsiatsiooninõukogu igal ajal läbi vaadata nende rakendamise, et otsustada nende jätkamise, muutmise või lõpetamise üle.

2.   Läbivaatamise käigus võib assotsiatsiooninõukogu kaaluda võimalust luua mitut Euroopa–Vahemere piirkonna lepingut hõlmav apellatsioonikogu.

3.   Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada muuta käesolevat protokolli ja selle lisasid.

Artikkel 23

Jõustumine

Lepinguosalised kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev protokoll jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, millal lepinguosalised teatavad teineteisele, et käesolevas artiklis osutatud menetlused on lõpule viidud.

Koostatud Brüsselis kahe tuhande üheteistkümnenda aasta veebruarikuu üheteistkümnendal päeval kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

За Хашемитско кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Per il Regno hashemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hásimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hášimovské kráľovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image

Image

---

(1)  Käesolev leping ei piira mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 34 kohaldamist.

1

LISAD

| I LISA: | VAHEKOHTU TÖÖKORD |
| --- | --- |

I LISA:

| II LISA: | VAHEKOHTUTE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND |
| --- | --- |

II LISA:

I LISA

VAHEKOHTU TÖÖKORD

Üldsätted

| 1. | Käesolevas protokollis ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:
  „nõustaja”– isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;
  „kaebuse esitanud lepinguosaline”– lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist käesoleva protokolli artikli 5 alusel;
  „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati”– lepinguosaline, kes väidetavalt rikub käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud sätteid;
  „vahekohus”– käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt moodustatud kohus;
  „lepinguosalise esindaja”– töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;
  „päev”– kalendripäev, kui ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas protokollis ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

„nõustaja”– isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;

„kaebuse esitanud lepinguosaline”– lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist käesoleva protokolli artikli 5 alusel;

„lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati”– lepinguosaline, kes väidetavalt rikub käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud sätteid;

„vahekohus”– käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt moodustatud kohus;

„lepinguosalise esindaja”– töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;

„päev”– kalendripäev, kui ei ole ette nähtud teisiti.

| 2. | Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korralduse eest, eriti istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Euroopa Liit kannab konsultatsioonide, vahendamise ja vahekohtu korralduslike küsimustega seotud kulud, välja arvatud vahendajatele ja vahekohtunikele makstav tasu ja neile hüvitatavad kulud, mis jagatakse. |
| --- | --- |

2.

Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korralduse eest, eriti istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Euroopa Liit kannab konsultatsioonide, vahendamise ja vahekohtu korralduslike küsimustega seotud kulud, välja arvatud vahendajatele ja vahekohtunikele makstav tasu ja neile hüvitatavad kulud, mis jagatakse.

Teatised

| 3. | Lepinguosalised ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-posti teel ja koopia esitatakse samal päeval faksi või tähtsaadetise teel, kulleriga, kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse e-kiri kättesaaduks selle saatmise kuupäeval. |
| --- | --- |

3.

Lepinguosalised ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-posti teel ja koopia esitatakse samal päeval faksi või tähtsaadetise teel, kulleriga, kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisti, loetakse e-kiri kättesaaduks selle saatmise kuupäeval.

| 4. | Lepinguosaline esitab elektroonilise koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele lepinguosalisele ja igale vahekohtunikule. Lepinguosaline esitab dokumendist ka paberkoopia. |
| --- | --- |

4.

Lepinguosaline esitab elektroonilise koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele lepinguosalisele ja igale vahekohtunikule. Lepinguosaline esitab dokumendist ka paberkoopia.

| 5. | Kõik teated adresseeritakse vastavalt kas Jordaania välisministeeriumile või Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile. |
| --- | --- |

5.

Kõik teated adresseeritakse vastavalt kas Jordaania välisministeeriumile või Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadile.

| 6. | Taotlustes, teatistes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud. |
| --- | --- |

6.

Taotlustes, teatistes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud.

| 7. | Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Jordaania või liidu ametlikule pühale või puhkepäevale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Detsembri esimesel esmaspäeval vahetavad lepinguosalised omavahel nimekirju järgmise aasta ametlike pühade ja puhkepäevade kohta. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks ametlikul pühal ega puhkepäeval. |
| --- | --- |

7.

Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Jordaania või liidu ametlikule pühale või puhkepäevale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval. Detsembri esimesel esmaspäeval vahetavad lepinguosalised omavahel nimekirju järgmise aasta ametlike pühade ja puhkepäevade kohta. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks ametlikul pühal ega puhkepäeval.

| 8. | Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust, edastatakse koopia kõikidest käesoleva protokolli kohaselt kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele assotsiatsioonilepingu alusel moodustatud asjaomastele allkomiteedele. |
| --- | --- |

8.

Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust, edastatakse koopia kõikidest käesoleva protokolli kohaselt kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele assotsiatsioonilepingu alusel moodustatud asjaomastele allkomiteedele.

Vahekohtumenetluse alustamine

| 9. | a) | Juhul kui vastavalt käesoleva protokolli artiklile 6 või käesoleva töökorra punktidele 19, 20 või 49 valitakse vahekohtunikud loosi teel, on mõlema lepinguosalise esindajad loosi tõmbamisel ajal kohal. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Juhul kui vastavalt käesoleva protokolli artiklile 6 või käesoleva töökorra punktidele 19, 20 või 49 valitakse vahekohtunikud loosi teel, on mõlema lepinguosalise esindajad loosi tõmbamisel ajal kohal.

| b) | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme tööpäeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas vahekohtunikele makstav tasu ja kulude hüvitamine, mis vastab WTO normidele. Vahekohtunik või lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefoni teel või videokonverentsi kaudu. |
| --- | --- |

b)

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme tööpäeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas vahekohtunikele makstav tasu ja kulude hüvitamine, mis vastab WTO normidele. Vahekohtunik või lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefoni teel või videokonverentsi kaudu.

| 10. | a) | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie tööpäeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks:
  „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas assotsiatsioonilepingu asjaomaseid sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle protokolli artiklis 2 osutatud sätetega ja teha otsus kooskõlas vaidluste lahendamist käsitleva protokolli artikliga 8.” |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse viie tööpäeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks:

„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas assotsiatsioonilepingu asjaomaseid sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle protokolli artiklis 2 osutatud sätetega ja teha otsus kooskõlas vaidluste lahendamist käsitleva protokolli artikliga 8.”

| b) | Lepinguosalised peavad vahekohtule teatama selle kokkulepitud volitustest kolme tööpäeva jooksul alates nende kokkuleppimisest. |
| --- | --- |

b)

Lepinguosalised peavad vahekohtule teatama selle kokkulepitud volitustest kolme tööpäeva jooksul alates nende kokkuleppimisest.

Esmased esildised

| 11. | Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitatakse, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist. |
| --- | --- |

11.

Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitatakse, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist.

Vahekohtute töö

| 12. | Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid. |
| --- | --- |

12.

Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid.

| 13. | Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefon, faks või arvutiside. |
| --- | --- |

13.

Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefon, faks või arvutiside.

| 14. | Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel arutelu juures viibida. |
| --- | --- |

14.

Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel arutelu juures viibida.

| 15. | Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida. |
| --- | --- |

15.

Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida.

| 16. | Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole käesoleva protokolli ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus kõnealuste sätetega. |
| --- | --- |

16.

Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole käesoleva protokolli ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus kõnealuste sätetega.

| 17. | Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta lepinguosalisi kirjalikult täienduste või muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib sellise muudatuse vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist. Käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaegu ei muudeta. |
| --- | --- |

17.

Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta lepinguosalisi kirjalikult täienduste või muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Vahekohus võib sellise muudatuse vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist. Käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaegu ei muudeta.

Asendamine

| 18. | Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta taandab end või vahetatakse välja, valitakse talle asendaja kooskõlas käesoleva protokolli artikli 6 lõikega 3. |
| --- | --- |

18.

Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta taandab end või vahetatakse välja, valitakse talle asendaja kooskõlas käesoleva protokolli artikli 6 lõikega 3.

| 19. | Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega.
  Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik, välja arvatud vahekohtu eesistuja, ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtuniku välja ja leiavad talle asendaja käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
  Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks vahekohtu eesistujale, kes teeb lõpliku otsuse.
  Juhul kui vahekohtu eesistuja on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtuniku isikute seast, kes on kantud käesoleva protokolli artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja, kuhu kuulus ka algne vahekohtunik. Juhul kui lepinguosalised valisid algse vahekohtuniku vastavalt käesoleva protokolli artikli 6 lõikele 2, valitakse tema asendaja loosi teel isikute seast, keda soovitasid kaebuse esitanud lepinguosaline ja lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastavalt protokolli artikli 19 lõikele 1. Uus vahekohtunik valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal vahekohtu eesistujale esitati kõnealune taotlus. |
| --- | --- |

19.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik, välja arvatud vahekohtu eesistuja, ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtuniku välja ja leiavad talle asendaja käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.

Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks vahekohtu eesistujale, kes teeb lõpliku otsuse.

Juhul kui vahekohtu eesistuja on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtuniku isikute seast, kes on kantud käesoleva protokolli artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja, kuhu kuulus ka algne vahekohtunik. Juhul kui lepinguosalised valisid algse vahekohtuniku vastavalt käesoleva protokolli artikli 6 lõikele 2, valitakse tema asendaja loosi teel isikute seast, keda soovitasid kaebuse esitanud lepinguosaline ja lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastavalt protokolli artikli 19 lõikele 1. Uus vahekohtunik valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal vahekohtu eesistujale esitati kõnealune taotlus.

| 20. | Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtu eesistuja välja ja leiavad talle asendaja käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
  Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks ühele ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt käesoleva protokolli artikli 19 lõikele 1. Kõnealuse isiku valivad loosi teel kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad või nende määratud isik. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.
  Juhul kui kõnealune isik on arvamusel, et algne vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtu eesistuja ülejäänud vahekohtu eesistujana tegutseda võivate isikute seast, kes on kantud käesoleva protokolli artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja. Uus vahekohtu eesistuja valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal esitati käesolevas lõikes osutatud taotlus. |
| --- | --- |

20.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtu eesistuja välja ja leiavad talle asendaja käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.

Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et küsimus edastataks ühele ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt käesoleva protokolli artikli 19 lõikele 1. Kõnealuse isiku valivad loosi teel kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomitee eesistujad või nende määratud isik. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.

Juhul kui kõnealune isik on arvamusel, et algne vahekohtu eesistuja ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid, valib ta loosi teel uue vahekohtu eesistuja ülejäänud vahekohtu eesistujana tegutseda võivate isikute seast, kes on kantud käesoleva protokolli artikli 19 lõikes 1 nimetatud nimekirja. Uus vahekohtu eesistuja valitakse viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal esitati käesolevas lõikes osutatud taotlus.

| 21. | Vahekohtu töö peatatakse punktides 18, 19 ja 20 sätestatud menetluste teostamise ajaks.
  Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega. |
| --- | --- |

21.

Vahekohtu töö peatatakse punktides 18, 19 ja 20 sätestatud menetluste teostamise ajaks.

Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei täida käitumisjuhendis sätestatud nõudeid ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul pärast seda, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse olulise käitumisjuhendi rikkumisega.

Istungid

| 22. | Eesistuja määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, kui istung on üldsusele avatud. Välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus, võib vahekohus otsustada istungit mitte kokku kutsuda. |
| --- | --- |

22.

Eesistuja määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, kui istung on üldsusele avatud. Välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus, võib vahekohus otsustada istungit mitte kokku kutsuda.

| 23. | Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Jordaania, ja Ammanis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on liit. |
| --- | --- |

23.

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on Jordaania, ja Ammanis, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on liit.

| 24. | Vahekohus võib täiendava istungi kokku kutsuda ainult erandlikel asjaoludel. Täiendavat istungit ei kutsuta kokku käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral. |
| --- | --- |

24.

Vahekohus võib täiendava istungi kokku kutsuda ainult erandlikel asjaoludel. Täiendavat istungit ei kutsuta kokku käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral.

| 25. | Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema. |
| --- | --- |

25.

Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema.

| 26. | Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:






  a) | lepinguosaliste esindajad; |
| --- | --- | --- |

26.

Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:

a)

lepinguosaliste esindajad;

| b) | lepinguosaliste nõustajad; |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste nõustajad;

| c) | halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning |
| --- | --- |

c)

halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning

| d) | vahekohtunike assistendid. |
| --- | --- |

d)

vahekohtunike assistendid.

Vahekohtu poole võib pöörduda vaid lepinguosalise esindaja või nõustaja.

| 27. | Iga lepinguosaline esitab hiljemalt viis tööpäeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil. |
| --- | --- |

27.

Iga lepinguosaline esitab hiljemalt viis tööpäeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikute kohta, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil.

| 28. | Vahekohtu istungid on üldsusele avatud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui lepinguosalised otsustavad, et istung on üldsusele suletud, võib osa istungist siiski üldsusele avatud olla, kui vahekohus lepinguosaliste taotluse korral niimoodi otsustab. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. |
| --- | --- |

28.

Vahekohtu istungid on üldsusele avatud, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. Kui lepinguosalised otsustavad, et istung on üldsusele suletud, võib osa istungist siiski üldsusele avatud olla, kui vahekohus lepinguosaliste taotluse korral niimoodi otsustab. Vahekohtu istung on kinnine, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet.

| 29. | Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil. | Väited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- | --- |

29.

Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil.

Väited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.

| | Vastuväited






  a) | kaebuse esitanud lepinguosalise väited; |
| --- | --- | --- |

Vastuväited

a)

kaebuse esitanud lepinguosalise väited;

| b) | selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati. |
| --- | --- |

b)

selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

| 30. | Vahekohus võib esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi igal ajal istungi jooksul. |
| --- | --- |

30.

Vahekohus võib esitada mõlemale lepinguosalisele küsimusi igal ajal istungi jooksul.

| 31. | Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

31.

Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik.

| 32. | Kümne tööpäeva jooksul pärast istungi kuupäeva võib iga lepinguosaline esitada täiendavaid kirjalikke esildisi vastuseks istungi ajal tekkinud küsimustele. |
| --- | --- |

32.

Kümne tööpäeva jooksul pärast istungi kuupäeva võib iga lepinguosaline esitada täiendavaid kirjalikke esildisi vastuseks istungi ajal tekkinud küsimustele.

Kirjalikud küsimused

| 33. | Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest. |
| --- | --- |

33.

Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.

| 34. | Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Iga lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie tööpäeva jooksul pärast selle kättetoimetamist. |
| --- | --- |

34.

Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Iga lepinguosaline saab võimaluse esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta viie tööpäeva jooksul pärast selle kättetoimetamist.

Konfidentsiaalsus

| 35. | Lepinguosalised tagavad istungite konfidentsiaalsuse juhul, kui istungit peetakse kinnise istungina vastavalt punktile 28. Iga lepinguosaline käsitab teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast kas taotluse või esildise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, väidetes sisalduva teabe kohta mittekonfidentsiaalse ülevaate, mida võib üldsusele avaldada. Käesolev töökord ei takista lepinguosalisel esitada üldsusele oma seisukohti väljendavaid avaldusi. |
| --- | --- |

35.

Lepinguosalised tagavad istungite konfidentsiaalsuse juhul, kui istungit peetakse kinnise istungina vastavalt punktile 28. Iga lepinguosaline käsitab teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast kas taotluse või esildise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, väidetes sisalduva teabe kohta mittekonfidentsiaalse ülevaate, mida võib üldsusele avaldada. Käesolev töökord ei takista lepinguosalisel esitada üldsusele oma seisukohti väljendavaid avaldusi.

Ühepoolsed kontaktid

| 36. | Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta. |
| --- | --- |

36.

Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.

| 37. | Vahekohtunik ei või arutada menetlusobjekti mis tahes aspekti lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta. |
| --- | --- |

37.

Vahekohtunik ei või arutada menetlusobjekti mis tahes aspekti lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

Amicus curiae esildised

| 38. | Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke avaldusi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et nad on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge, sealhulgas lisad, ja et nad on otseselt asjakohased vahekohtu poolt käsitletava faktilise küsimuse arutamisel. |
| --- | --- |

38.

Kui lepinguosalised ei lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist kokku teisiti, võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke avaldusi, tingimusel et need esitatakse kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et nad on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge, sealhulgas lisad, ja et nad on otseselt asjakohased vahekohtu poolt käsitletava faktilise küsimuse arutamisel.

| 39. | Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades muu hulgas tema tegevuse laadi ja rahastamisallikad, ning täpsustab kõnealuse isiku huvid vahekohtumenetluses. See koostatakse vastavalt käesoleva töökorra punktidele 42 ja 43 lepinguosaliste poolt valitud keeltes. |
| --- | --- |

39.

Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades muu hulgas tema tegevuse laadi ja rahastamisallikad, ning täpsustab kõnealuse isiku huvid vahekohtumenetluses. See koostatakse vastavalt käesoleva töökorra punktidele 42 ja 43 lepinguosaliste poolt valitud keeltes.

| 40. | Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad eespool nimetatud punktidele. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik selle punkti kohaselt vahekohtule esitatud esildised esitatakse ka lepinguosalistele märkuste tegemiseks. |
| --- | --- |

40.

Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad eespool nimetatud punktidele. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik selle punkti kohaselt vahekohtule esitatud esildised esitatakse ka lepinguosalistele märkuste tegemiseks.

Kiireloomulised juhtumid

| 41. | Käesolevas protokollis osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest. |
| --- | --- |

41.

Käesolevas protokollis osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.

Kirjalik ja suuline tõlge

| 42. | Käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva töökorra punkti 9 alapunktis b osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles. |
| --- | --- |

42.

Käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 2 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva töökorra punkti 9 alapunktis b osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles.

| 43. | Kui lepinguosalised ei suuda kokku leppida ühises töökeeles, organiseerib ja rahastab iga lepinguosaline oma kirjalike avalduste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde. |
| --- | --- |

43.

Kui lepinguosalised ei suuda kokku leppida ühises töökeeles, organiseerib ja rahastab iga lepinguosaline oma kirjalike avalduste tõlkimise teise lepinguosalise valitud keelde.

| 44. | Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse. |
| --- | --- |

44.

Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.

| 45. | Vahekohtu otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes. |
| --- | --- |

45.

Vahekohtu otsused esitatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes.

| 46. | Kõnealuse töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada. |
| --- | --- |

46.

Kõnealuse töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada.

Tähtaegade arvutamine

| 47. | Kui käesoleva töökorra punktis 7 esitatud asjaolude tõttu saab lepinguosaline dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine lepinguosaline sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi alates sellise dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast. |
| --- | --- |

47.

Kui käesoleva töökorra punktis 7 esitatud asjaolude tõttu saab lepinguosaline dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine lepinguosaline sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi alates sellise dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast.

Muud menetlused

| 48. | Käesolevat töökorda kohaldatakse ka käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu aga kohandatakse vastavalt konkreetsete tähtaegadega, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

48.

Käesolevat töökorda kohaldatakse ka käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artikli 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu aga kohandatakse vastavalt konkreetsete tähtaegadega, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks.

| 49. | Juhul kui vahekohtu algne koosseis või mõni selle liikmetest ei saa käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artiklis 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse käesoleva protokolli artiklis 6 sätestatud menetlusi. Otsusest teatamise tähtaega pikendatakse 15 päeva võrra. |
| --- | --- |

49.

Juhul kui vahekohtu algne koosseis või mõni selle liikmetest ei saa käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 2, artikli 11 lõikes 2, artiklis 12 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud menetluste korral taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse käesoleva protokolli artiklis 6 sätestatud menetlusi. Otsusest teatamise tähtaega pikendatakse 15 päeva võrra.

II LISA

VAHEKOHTUTE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND

Mõisted

| 1. | Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „liige” või „vahekohtunik”– käesoleva protokolli artikli 6 alusel nõuetekohaselt moodustatud vahekohtu liige;
  b)   „vahendaja”– isik, kes teostab vahendamismenetlust käesoleva protokolli artikli 4 alusel;
  c)   „kandidaat”– üksikisik, kelle nimi on käesoleva protokolli artiklis 19 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse käesoleva protokolli artikli 6 alusel;
  d)   „assistent”– isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt viib läbi uurimist või abistab liiget;
  e)   „menetlus”– vahekohtumenetlus käesoleva protokolli alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti;
  f)   „töötajad”– liikme puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas käitumisjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „liige” või „vahekohtunik”– käesoleva protokolli artikli 6 alusel nõuetekohaselt moodustatud vahekohtu liige;

b)   „vahendaja”– isik, kes teostab vahendamismenetlust käesoleva protokolli artikli 4 alusel;

c)   „kandidaat”– üksikisik, kelle nimi on käesoleva protokolli artiklis 19 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse käesoleva protokolli artikli 6 alusel;

d)   „assistent”– isik, kes liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt viib läbi uurimist või abistab liiget;

e)   „menetlus”– vahekohtumenetlus käesoleva protokolli alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti;

f)   „töötajad”– liikme puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid.

Menetlusega seotud kohustused

| 2. | Iga kandidaat ja liige väldib ebasobivat või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ning järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed peavad järgima käesoleva käitumisjuhendi punktides 15–18 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

2.

Iga kandidaat ja liige väldib ebasobivat või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ning järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed peavad järgima käesoleva käitumisjuhendi punktides 15–18 sätestatud kohustusi.

Avalikustamiskohustus

| 3. | Enne käesoleva protokolli alusel vahekohtu liikmeks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või mis võivad tõenäoliselt luua menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused. |
| --- | --- |

3.

Enne käesoleva protokolli alusel vahekohtu liikmeks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või mis võivad tõenäoliselt luua menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused.

| 4. | Kandidaat või liige avaldab käesoleva käitumisjuhendi tegelike või võimalike rikkumistega seotud teavet ainult kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet arutada. |
| --- | --- |

4.

Kandidaat või liige avaldab käesoleva käitumisjuhendi tegelike või võimalike rikkumistega seotud teavet ainult kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet arutada.

| 5. | Kui kandidaat on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik käitumisjuhendi punktis 3 nimetatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab liikmelt kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. Liige avalikustab sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades nendest kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed, et lepinguosalised saaksid neid arutada. |
| --- | --- |

5.

Kui kandidaat on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik käitumisjuhendi punktis 3 nimetatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab liikmelt kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. Liige avalikustab sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades nendest kaubanduse, tööstuse, teenuste ja investeeringute edendamise allkomiteed, et lepinguosalised saaksid neid arutada.

Liikmete ülesanded

| 6. | Valituks osutunud liige täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul. |
| --- | --- |

6.

Valituks osutunud liige täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.

| 7. | Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet mis tahes muule isikule. |
| --- | --- |

7.

Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet mis tahes muule isikule.

| 8. | Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktidest 2–5 ja 16–18 ning täidavad neid. |
| --- | --- |

8.

Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi punktidest 2–5 ja 16–18 ning täidavad neid.

| 9. | Liige ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse. |
| --- | --- |

9.

Liige ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse.

Liikmete sõltumatus ja erapooletus

| 10. | Liige peab olema sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest. |
| --- | --- |

10.

Liige peab olema sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest.

| 11. | Liige ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist. |
| --- | --- |

11.

Liige ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist.

| 12. | Liige ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus oma isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada. |
| --- | --- |

12.

Liige ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus oma isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.

| 13. | Liige ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel või sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid. |
| --- | --- |

13.

Liige ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel või sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

| 14. | Liige väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult luua ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. |
| --- | --- |

14.

Liige väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult luua ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.

Endiste liikmete kohustused

| 15. | Kõik endised liikmed peavad vältima tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest. |
| --- | --- |

15.

Kõik endised liikmed peavad vältima tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

Konfidentsiaalsus

| 16. | Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu hankimiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks. |
| --- | --- |

16.

Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu hankimiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

| 17. | Liige ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt käesolevale protokollile. |
| --- | --- |

17.

Liige ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt käesolevale protokollile.

| 18. | Liige või endine liige ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi liikme seisukohtade kohta. |
| --- | --- |

18.

Liige või endine liige ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi liikme seisukohtade kohta.

Kulud

| 19. | Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande. |
| --- | --- |

19.

Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande.

Vahendajad

| 20. | Käesolevat käitumisjuhendit, mis kehtib liikmete ja endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes. |
| --- | --- |

20.

Käesolevat käitumisjuhendit, mis kehtib liikmete ja endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis vahendajate suhtes.

---

MÄÄRUSED

| 6.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 651/2011,

5. juuli 2011,

millega võetakse vastu liikmesriikide ja komisjoni vahelises koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 alusel kehtestatud alalise koostööraamistiku töökord

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/18/EÜ, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted ning muudetakse nõukogu direktiivi 1999/35/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2009/18/EÜ peavad liikmesriigid tihedas koostöös komisjoniga kehtestama alalise koostööraamistiku, mis võimaldab nende vastavatel juurdlusorganitel teha omavahel koostööd niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2009/18/EÜ peavad liikmesriigid tihedas koostöös komisjoniga kehtestama alalise koostööraamistiku, mis võimaldab nende vastavatel juurdlusorganitel teha omavahel koostööd niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse direktiivi eesmärgi saavutamiseks.

| (2) | Direktiivi 2009/18/EÜ kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse koostööraamistiku töökorra. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/18/EÜ kohaselt peab komisjon vastu võtma kõnealuse koostööraamistiku töökorra.

| (3) | Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) tegevdirektor saatis 20. detsembril 2010 Euroopa Komisjoni talitustele kirja selle kohta, et EMSA on nõus tagama alalisele koostööraamistikule sekretariaaditeenused ja rahastama vähemalt üht koosolekut aastas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) tegevdirektor saatis 20. detsembril 2010 Euroopa Komisjoni talitustele kirja selle kohta, et EMSA on nõus tagama alalisele koostööraamistikule sekretariaaditeenused ja rahastama vähemalt üht koosolekut aastas.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 lõike 2 kohased alalise koostööraamistiku töökord ja organisatsiooniline kord on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.

1

---

LISA

Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlust käsitlev alaline koostööraamistik

DIREKTIIVI 2009/18/EÜ ARTIKLI 10 KOHASE ALALISE KOOSTÖÖRAAMISTIKU TÖÖKORD JA ORGANISATSIOONILINE KORD

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Liikmesriigid ja komisjon on tihedas koostöös kehtestanud meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlust käsitleva alalise koostööraamistiku (edaspidi „alaline koostööraamistik”), mille eesmärk on tagada tegevusalused, mis võimaldavad liikmesriikide juurdlusorganitel teha koostööd vastavalt direktiivi 2009/18/EÜ artiklile 10.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud eesmärgi täitmisele tagab alaline koostööraamistik Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (edaspidi „EMSA”) vahendid, mis hõlbustavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1406/2002 (1) artikli 2 punktis e sätestatud koostööd.

3.   Alalise koostööraamistiku liikmed kehtestavad korrapäraste ajavahemike järel tööprogrammi, millega nähakse ette eespool esitatud eesmärkide saavutamisega seotud prioriteedid ja sihid.

Artikkel 2

Osalemine alalises koostööraamistikus

1.   Kõik liikmesriigid, kus on direktiivi 2009/18/EÜ artiklis 8 osutatud juurdlusorgan, nimetavad kõnealuse organi esindaja nõuetekohaselt alalise koostööraamistiku liikmeks (edaspidi „liikmed”). Vastavalt alalise koostööraamistiku tööprogrammile ja koosolekupäevakorrale on liikmetel direktiivi artikli 10 kohaselt õigus arutada parimate koostöövormide üle, neis kokku leppida ja neid hääletada. Üksnes liikmetel on hääleõigus.

2.   Kuna Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on küsimusest tõsiselt huvitatud, võib ta nimetada esindajaid osalema alalise koostööraamistiku kõikidel koosolekutel või muus tegevuses.

3.   Järgmistel riikidel on õigus nimetada oma esindaja, kes osaleb alalises koostööraamistikus vaatlejana (edaspidi „vaatlejad”):

| — | Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigid ja nende asjakohaste juurdlusorganite nõuetekohaselt nimetatud esindajad, |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigid ja nende asjakohaste juurdlusorganite nõuetekohaselt nimetatud esindajad,

| — | liikmesriigid, kus on üksnes direktiivi 2009/18/EÜ artikli 8 lõikes 1 osutatud kontrollkeskus. |
| --- | --- |

—

liikmesriigid, kus on üksnes direktiivi 2009/18/EÜ artikli 8 lõikes 1 osutatud kontrollkeskus.

Nemad saavad koosolekute dokumendid ning nad võivad esitada ettepanekuid ja osaleda aruteludes.

4.   Liikmed ja vaatlejad võivad teha ettepanekuid alalise koostööraamistiku koosoleku päevakorrapunktide kohta, samuti mis tahes muid ettepanekuid ja esitlusi selliste teemade kohta, mille käsitlemist nad soovivad.

5.   EMSA tagab alalisele koostööraamistikule sekretariaaditeenused.

6.   Liikmesriike, Euroopa Komisjoni ja asjakohaseid EMP riike igaüht esindab vaid üks isik ning nad peavad teatama sekretariaadile esindaja nimetamisest või vahetamisest.

7.   Alalise koostööraamistiku esimehe nõusolekul võib liikmete, komisjoni ja vaatlejatega kaasas olla ka teisi inimesi. Taotluste esitamine täiendavate esindajate kohta ning selliste taotluste heakskiitmine peab vajaduse korral toimuma sekretariaadi kaudu.

Artikkel 3

Komisjoni osalemine

1.   Komisjon võib osaleda alalise koostööraamistiku aruteludes, teha ettepanekuid koosolekute päevakorrapunktide kohta, samuti teha koosolekutel ettepanekuid ja esitlusi ning osaleda alalise koostööraamistiku mis tahes muus tegevuses.

2.   Vastavalt vajadusele võib komisjon adresseerida alalisele koostööraamistikule meresõiduohutusega seotud mis tahes küsimuse.

3.   Direktiivi 2009/18/EÜ eesmärkide saavutamiseks võib komisjon taotleda alaliselt koostööraamistikult teavet ja abi seoses õnnetusjuhtumite juurdluses tehtava koostööga ning nõu koostööalastes rakendamis- ja kohaldamisküsimustes.

4.   Komisjonile tuleb edastada kõik alalise koostööraamistiku dokumendid ning käesoleva töökorra artikli 8 kohane kirjavahetus.

Artikkel 4

Kolmandate isikute osalemine

1.   Vastavalt vajadusele ja võimaluse korral võib esimees, kes teeb tihedat koostööd sekretariaadiga, kutsuda alalise koostööraamistiku koosolekule osalema kolmandaid isikuid, näiteks teiste riikide ja organisatsioonide esindajaid või üksikisikuid.

2.   Selliste isikute osalemise kulud võib EMSA eeskirjade kohaselt hüvitada, kui ta on eelnevalt andnud sellekohase nõusoleku ja kui tal on selleks rahalised vahendid, või võivad kõnealused kolmandad isikud osaleda enda kulul. Enne iga osalemist teatab sekretariaat asjaomasele kolmandale isikule osalemistingimused.

Artikkel 5

Esimees ja aseesimees

1.   Liikmed valivad esimehe ja aseesimehe endi hulgast koosolekul kahes salajases hääletusvoorus. Esimees ja aseesimees on ametis kaks aastat ning neid võib veel kuni kaheks järjestikuseks ametiajaks tagasi valida. Esimees ja aseesimees täidavad oma ülesandeid seni, kuni nende järeltulijad on valitud.

2.   Esimees täidab oma ülesandeid artiklis 1 sätestatud eesmärkide raames. Koosolekutel järgib esimees väljakujunenud tava. Esimees avab ja lõpetab koosoleku, tagab koosoleku päevakorrapunktide läbiarutamise, annab sõna kõnelejatele, püüab saavutada konsensuse ning teeb kokkuvõtte koosolekul arutatud küsimustest ja tehtud järeldustest.

3.   Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui esimees ise ei saa neid täita. Kui nii esimees kui ka aseesimees puuduvad koosolekult või kui neil ei ole võimalik sellel osaleda, valitakse koosolekul ajutine esimees.

Artikkel 6

Sekretariaat

1.   Sekretariaat abistab esimeest:

| — | tema ülesannete täitmisel, |
| --- | --- |

—

tema ülesannete täitmisel,

| — | koosolekute ja muu tegevuse korraldamisel, |
| --- | --- |

—

koosolekute ja muu tegevuse korraldamisel,

| — | koosolekutega seotud asjakohaste dokumentide jaotamisel ja kirjavahetuse pidamises. |
| --- | --- |

—

koosolekutega seotud asjakohaste dokumentide jaotamisel ja kirjavahetuse pidamises.

2.   Sekretariaat võib osaleda alalise koostööraamistiku aruteludes, teha oma ettepanekuid, esitada koosolekutele arutamiseks päevakorrapunkte ning teha koosolekute jaoks esitlusi, samuti osaleda alalise koostööraamistiku mis tahes muus tegevuses.

Artikkel 7

Parimate koostöövormide kokkuleppimine

1.   Alalises koostööraamistikus keskendutakse eelkõige direktiivi 2009/18/EÜ artikli 10 lõikega 3 ettenähtud parimate koostöövormide kokkuleppimisele. Eesmärk on saavutada võimalikult ulatuslik kokkulepe.

2.   Kui esimehe arvates on ettepanek hääletuseks valmis, esitab sekretariaat selle otsustamiseks.

3.   Esimees püüab saavutada konsensust kõigis küsimustes, vastasel juhul tehakse otsused lihthäälteenamusega.

4.   Kui konsensust ei saavutata, on eriarvamusel olevatel liikmetel ja vaatlejatel õigus oma seisukoha juurde jääda.

5.   Sekretariaat teeb esimehe nimel järgmist:

| — | tagab alalises koostööraamistikus osalejatele vajaliku oskusteabe ja nõustamise; |
| --- | --- |

—

tagab alalises koostööraamistikus osalejatele vajaliku oskusteabe ja nõustamise;

| — | aitab alalises koostööraamistikus osalejatel ettepanekuid välja töötada ja esitab vajaduse korral oma ettepanekud; |
| --- | --- |

—

aitab alalises koostööraamistikus osalejatel ettepanekuid välja töötada ja esitab vajaduse korral oma ettepanekud;

| — | abistab ühiste tehniliste ja praktiliste lahenduste väljatöötamisel ja hindamisel. |
| --- | --- |

—

abistab ühiste tehniliste ja praktiliste lahenduste väljatöötamisel ja hindamisel.

Artikkel 8

Koosolekud ja alarühmad

1.   Alalise koostööraamistiku koosoleku kutsub kokku esimees vähemalt kord aastas EMSA ruumides.

Esimees võib kutsuda täiendavaid koosolekuid kokku omal algatusel või sellise kirjaliku taotluse alusel, mida toetab vähemalt üks kolmandik liikmetest.

2.   Alalises koostööraamistikus osalejad võivad luua alarühmi, mis eelistatavalt kirjavahetuse teel valmistavad ette sellised konkreetsed küsimused, mida alalises koostööraamistikus soovitakse käsitleda. Alarühmad annavad aru alalisele koostööraamistikule.

3.   Alaline koostööraamistik ja alarühmad kohtuvad EMSA ruumides, kui osalejad ei ole teisiti kokku leppinud.

4.   EMSA hüvitab lõikes 1 osutatud aastakoosolekul osalemise kulud ameti eeskirjade kohaselt üksnes sellele ühele isikule, kelle liikmesriigid ja vaatlejariigid on nimetanud oma esindajaks alalises koostööraamistikus. Ülejäänud isikute kulud katavad liikmesriigid ja vaatlejariigid ise.

5.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aastakoosolekust erinevaid koosolekuid rahastab EMSA juhul, kui ta on rahastamise eelnevalt heaks kiitnud ja kui tal on selleks vahendeid, või rahastatakse neid muudest allikatest.

Artikkel 9

Koosolekute dokumendid

1.   Sekretariaat saadab liikmetele, komisjonile ja vaatlejatele kutse ja esialgse päevakorra vähemalt 28 kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

2.   Sekretariaat koostab esialgse päevakorra esimehe juhtimisel.

3.   Liikmed, komisjon ja vaatlejad esitavad liites näidatud vormis koosolekudokumendid esimehele ja sekretariaadile enne päevakorra väljajagamist.

4.   Sekretariaat jagab liikmetele, komisjonile ja vaatlejatele asjakohased dokumendid ja päevakorra välja vähemalt 14 kalendripäeva enne koosoleku toimumist.

5.   Koosoleku esimese punktina tuleb heaks kiita päevakord.

6.   Pakilistel ja/või erandjuhtudel võib esimees lõigetes 3 ja 4 sätestatud tähtaegu mitte arvestada. Kui koosolekul soovitakse arutada mõnda muud küsimust, otsustab esimees selle päevakorda lisamise. Pakilist ja/või erandjuhtu käsitlevaid dokumente võib esitada igal ajal enne koosolekut või koosoleku ajal.

Artikkel 10

Osalejate nimekiri

Sekretariaat koostab igal koosolekul osalejate nimekirja, kuhu märgitakse osaleja nimi ning tema esindatav riigi valitsusasutus, organisatsioon või organ.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

Alalises koostööraamistikus osalejate arutelud on konfidentsiaalsed.

Artikkel 12

Koosoleku protokoll ja lühiprotokoll

1.   Sekretariaat koostab esimehe juhtimisel koosoleku protokolli, mis kajastab kõige olulisemaid arutatud küsimusi, ning saadab selle liikmetele, komisjonile ja vaatlejatele.

2.   Hääletusel eriarvamusele jäänud liikmetel ja/või vaatlejatel on õigus nõuda oma seisukoha märkimist protokolli.

3.   Sekretariaat saadab protokollikavandi välja 30 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumist. Liikmed, komisjon ja vaatlejad võivad saata oma märkused sekretariaadile 30 kalendripäeva jooksul pärast protokollikavandi saamist. Protokoll kinnitatakse ametlikult järgmisel koosolekul.

4.   Kinnitatud protokoll on koosoleku ainus ametlik dokument.

5.   Protokollile võib lisada ka koosolekul heaks kiidetud täiendavaid tehnilisi dokumente.

6.   Sekretariaat teeb üldsusele kättesaadavaks koosoleku lühiprotokolli, mille ta koostab esimehe juhtimisel. Lühiprotokollis esitatakse kokkuvõte iga päevakorrapunkti kohta tehtud järeldustest.

Artikkel 13

Kirjavahetus

1.   Alalises koostööraamistikus osalejad adresseerivad koostööraamistiku tegevust käsitlevad ametlikud kirjad esimehele ja sekretariaadile.

2.   Ametlikud kirjad osalejatele saadetakse osaleja poolt selleks ettenähtud aadressile.

Artikkel 14

Keel

Alalise koostööraamistiku töökeel on inglise keel. Seda kasutatakse esitlustes, aruteludel ja trükistes. Tõlge ei ole kohustuslik.

Artikkel 15

Huvide konflikt

Kõik alalises koostööraamistikus osalejad teavitavad esimeest ja sekretariaati alalises koostööraamistikus käsitletava küsimusega seotud võimalikust huvide konfliktist.

---

(1)  ELT L 208, 5.8.2002, lk 64.

Liide

Meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdlust käsitleva alalise koostööraamistiku koosolekute soovituslik dokumendivorm

Alaline koostööraamistik .../.../...

Päevakorrapunkt ... Esitamise kuupäev

Lissabon (koosoleku toimumise kuupäev)

Dokumendi pealkiri

Esitanud...

Kokkuvõte

Võetavad meetmed

Asjakohased dokumendid

Sissejuhatus või taustteave

Märkus või analüüs

Väljapakutud meede

---

| 6.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 652/2011,

5. juuli 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. juulil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. juuli 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 49,0 |
| AR | 26,0 |
| EC | 26,0 |
| MK | 26,7 |
| TR | 53,0 |
| US | 26,0 |
| ZZ | 34,5 |
| 0707 00 05 | TR | 101,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0709 90 70 | TR | 114,7 |
| ZZ | 114,7 |
| 0805 50 10 | AR | 63,1 |
| BR | 42,9 |
| CL | 88,7 |
| TR | 68,0 |
| UY | 61,2 |
| ZA | 74,2 |
| ZZ | 66,4 |
| 0808 10 80 | AR | 135,5 |
| BR | 78,1 |
| CL | 83,8 |
| CN | 77,8 |
| NZ | 111,7 |
| US | 87,1 |
| UY | 54,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 88,9 |
| 0808 20 50 | AR | 79,5 |
| AU | 75,5 |
| CL | 114,5 |
| CN | 74,5 |
| NZ | 146,4 |
| ZA | 83,9 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 10 00 | AR | 89,7 |
| TR | 274,9 |
| XS | 101,8 |
| ZZ | 155,5 |
| 0809 20 95 | TR | 302,3 |
| ZZ | 302,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

49,0

AR

26,0

EC

26,0

MK

26,7

TR

53,0

US

26,0

ZZ

34,5

0707 00 05

TR

101,8

ZZ

101,8

0709 90 70

TR

114,7

ZZ

114,7

0805 50 10

AR

63,1

BR

42,9

CL

88,7

TR

68,0

UY

61,2

ZA

74,2

ZZ

66,4

0808 10 80

AR

135,5

BR

78,1

CL

83,8

CN

77,8

NZ

111,7

US

87,1

UY

54,0

ZA

83,1

ZZ

88,9

0808 20 50

AR

79,5

AU

75,5

CL

114,5

CN

74,5

NZ

146,4

ZA

83,9

ZZ

95,7

0809 10 00

AR

89,7

TR

274,9

XS

101,8

ZZ

155,5

0809 20 95

TR

302,3

ZZ

302,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/26

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS ATALANTA/3/2011,

5. juuli 2011,

Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja nimetamise kohta

(2011/399/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (Atalanta), (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid ELi vägede juhataja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsuseid ELi vägede juhataja nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 13. aprillil 2011 vastu otsuse Atalanta/1/2011, (2) millega kommodoor Alberto Manuel Silvestre CORREIA nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 13. aprillil 2011 vastu otsuse Atalanta/1/2011, (2) millega kommodoor Alberto Manuel Silvestre CORREIA nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni uueks ELi vägede juhatajaks kontradmiral Thomas JUGELI. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni uueks ELi vägede juhatajaks kontradmiral Thomas JUGELI.

| (4) | Euroopa Liidu sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu sõjaline komitee toetab kõnealust soovitust.

| (5) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises, |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontradmiral Thomas JUGEL nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ärahoidmiseks ja ohjeldamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhatajaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 13. augustil 2011.

Brüssel, 5. juuli 2011

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 72.

2

---

Parandused

| 6.7.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/27

---

Nõukogu 19. mai 2011. aasta otsuse 2011/323/EL (Euroopa 2015. aasta kultuuripealinna nimetamise kohta Tšehhi Vabariigis) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 146, 1. juuni 2011
  )

See otsus loetakse avaldatuks rubriigi L II alamrubriigi „Otsused” all.

---