# Euroopan unionin L 206/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.206.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 206 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta11. elokuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.206.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 206

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta11. elokuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 803/2011, annettu 4 päivänä elokuuta 2011, tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden kumoamisesta ja kyseistä tuontia koskevan menettelyn päättämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun jälkeen | 1 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 804/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 täytäntöönpanosta | 19 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 805/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, lennonjohtajien lupakirjoja ja eräitä todistuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 806/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, tehoaineen flukinkonatsoli hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen ja komission päätöksen 2008/934/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 807/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, tehoaineen triatsoksidi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  ) | 44 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 808/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 48 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2011/499/YUTP, annettu 1 päivänä elokuuta 2011, Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Sudaniin annetun päätöksen 2010/450/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta | 50 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/500/YUTP, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta | 53 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 803/2011, annettu 4 päivänä elokuuta 2011, tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden kumoamisesta ja kyseistä tuontia koskevan menettelyn päättämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun jälkeen

1

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 804/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 täytäntöönpanosta

19

*

Komission asetus (EU) N:o 805/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, lennonjohtajien lupakirjoja ja eräitä todistuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (
  1
  )

1

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 806/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, tehoaineen flukinkonatsoli hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen ja komission päätöksen 2008/934/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

39

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 807/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, tehoaineen triatsoksidi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (
  1
  )

1

44

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 808/2011, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

48

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös 2011/499/YUTP, annettu 1 päivänä elokuuta 2011, Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Sudaniin annetun päätöksen 2010/450/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

50

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/500/YUTP, annettu 10 päivänä elokuuta 2011, Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/1

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 803/2011,

annettu 4 päivänä elokuuta 2011,

tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden kumoamisesta ja kyseistä tuontia koskevan menettelyn päättämisestä neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun jälkeen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 18 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Toukokuussa 2005 yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’yhdistetty tarkastelu’, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 713/2005 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 tällä hetkellä kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 17,3–32 prosentin arvotullin muodossa. Alkuperäiset toimenpiteet oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 2164/98 (3). |
| --- | --- |

(1)

Toukokuussa 2005 yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’yhdistetty tarkastelu’, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 713/2005 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 tällä hetkellä kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 17,3–32 prosentin arvotullin muodossa. Alkuperäiset toimenpiteet oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 2164/98 (3).

| (2) | Osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto antoi asetuksen (EY) 1176/2008 (4), jolla muutettiin yhteen intialaiseen viejään sovellettavaa tasoitustullia. |
| --- | --- |

(2)

Osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto antoi asetuksen (EY) 1176/2008 (4), jolla muutettiin yhteen intialaiseen viejään sovellettavaa tasoitustullia.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Voimassa olevien lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön neuvoston asetuksen (EY) N:o 713/2005 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta kahdelta unionin tuottajalta eli DSM:ltä ja Sandozilta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien koko tuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Voimassa olevien lopullisten tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyynnön neuvoston asetuksen (EY) N:o 713/2005 voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta kahdelta unionin tuottajalta eli DSM:ltä ja Sandozilta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien koko tuotannosta unionissa.

| (4) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi tuetun tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (5) | Ennen voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset vastasivat vasta hyvin pitkän ajan kuluttua tähän pyyntöön, minkä vuoksi neuvotteluja ei ole käyty. |
| --- | --- |

(5)

Ennen voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset vastasivat vasta hyvin pitkän ajan kuluttua tähän pyyntöön, minkä vuoksi neuvotteluja ei ole käyty.

1.3   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (6) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 12 päivänä toukokuuta 2010 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 12 päivänä toukokuuta 2010 perusasetuksen 18 artiklan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6).

1.4   Tutkimus

1.4.1   Tutkimusajanjakso

| (7) | Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(7)

Tuetun tuonnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen kauden, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4.2   Tutkimuksen osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, varhaisemman jalostusasteen toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, varhaisemman jalostusasteen toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(9)

Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (10) | Koska Intiassa toimivia kyseisen tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia, jotka mainitaan pyynnössä, on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui. Tämän vuoksi otantaa ei tehty. |
| --- | --- |

(10)

Koska Intiassa toimivia kyseisen tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia, jotka mainitaan pyynnössä, on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Vain kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui. Tämän vuoksi otantaa ei tehty.

| (11) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajalta, kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Intian viranomaisilta. Yksikään muista tuottajista ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toimittanut mitään tietoja. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(11)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin kolmelta unionin tuottajalta, kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Intian viranomaisilta. Yksikään muista tuottajista ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toimittanut mitään tietoja. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.

| (12) | Yksi tuottajista vaati, että unionin tuotannonalan tilanteen arviointiin olisi sisällytettävä tietoja myös toiselta väitetyltä unionin tuottajalta. Koska kuitenkin kävi ilmi, että tämän yritys ei ole tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja, vaatimus hylättiin. |
| --- | --- |

(12)

Yksi tuottajista vaati, että unionin tuotannonalan tilanteen arviointiin olisi sisällytettävä tietoja myös toiselta väitetyltä unionin tuottajalta. Koska kuitenkin kävi ilmi, että tämän yritys ei ole tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja, vaatimus hylättiin.

| (13) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuetun tuonnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:






  a) | unionin tuottajat







  — | DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Alankomaat), joka vastasi komission kyselyyn myös seuraavan yrityksen puolesta: DSM Anti-Infectives Chemferm SA, Santa Perpetua de Mogoda, (Espanja). Näistä kahdesta yrityksestä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’DSM’, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko tuetun tuonnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin:

a)

unionin tuottajat

—

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Alankomaat), joka vastasi komission kyselyyn myös seuraavan yrityksen puolesta: DSM Anti-Infectives Chemferm SA, Santa Perpetua de Mogoda, (Espanja). Näistä kahdesta yrityksestä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’DSM’,

| — | Deretil SA (aiemmin DSM Anti-Infectives Deretil SA), Almeria, Espanja, josta käytetään nimitystä ”Deretil”, ja |
| --- | --- |

—

Deretil SA (aiemmin DSM Anti-Infectives Deretil SA), Almeria, Espanja, josta käytetään nimitystä ”Deretil”, ja

| — | Sandoz GmbH, Kundl (Itävalta), joka vastasi komission kyselyyn myös seuraavan yrityksen puolesta: Sandoz Industrial Products SA, Barcelona (Espanja). Molemmista yrityksistä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’Sandoz’. |
| --- | --- |

—

Sandoz GmbH, Kundl (Itävalta), joka vastasi komission kyselyyn myös seuraavan yrityksen puolesta: Sandoz Industrial Products SA, Barcelona (Espanja). Molemmista yrityksistä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’Sandoz’.

| b) | vientiä harjoittavat tuottajat Intiassa







  — | Lupin Limited, Mumbai; |
| --- | --- | --- |

b)

vientiä harjoittavat tuottajat Intiassa

—

Lupin Limited, Mumbai;

| — | M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh ja Baddi; ja |
| --- | --- |

—

M/s Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh ja Baddi; ja

| — | Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon. |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.

| c) | Intian viranomaiset







  — | Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi. |
| --- | --- | --- |

c)

Intian viranomaiset

—

Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

| (14) | Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 713/2005 kyseessä oleva tuote eli CN-koodeihin ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 tällä hetkellä kuuluva sellainen Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(14)

Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 713/2005 kyseessä oleva tuote eli CN-koodeihin ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 tällä hetkellä kuuluva sellainen Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (15) | Tutkimuksessa vahvistettiin aiemman tarkastelun tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavien tuottajien Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa vahvistettiin aiemman tarkastelun tavoin, että tarkasteltavana oleva tuote ja vientiä harjoittavien tuottajien Intian kotimarkkinoilla tuottamat ja myymät tuotteet samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.

3.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1   Johdanto

| (16) | Kuten 11 kappaleessa todetaan, kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja täytti kyselylomakkeen. Vain kaksi näistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kuitenkin ilmoitti myyneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(16)

Kuten 11 kappaleessa todetaan, kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja täytti kyselylomakkeen. Vain kaksi näistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kuitenkin ilmoitti myyneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (17) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea: | Kansalliset järjestelmät







  a) | Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, ”AAS”); |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:

Kansalliset järjestelmät

a)

Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, ”AAS”);

| b) | Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, ”DEPBS”); |
| --- | --- |

b)

Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, ”DEPBS”);

| c) | Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, ”EPCGS”); |
| --- | --- |

c)

Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, ”EPCGS”);

| d) | Focus Market -järjestelmä (Focus Market Scheme, ”FMS”); |
| --- | --- |

d)

Focus Market -järjestelmä (Focus Market Scheme, ”FMS”);

| e) | Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, ”DFIA”); |
| --- | --- |

e)

Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, ”DFIA”);

| f) | Vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Oriented Units, ”EOU”) / vientiteollisuuden vapaa-alueet (Export Processing Zones, ”EPZ”) / erityistalousalueille sijoittautuneet yritykset (Special Economic Zones, ”SEZ”); |
| --- | --- |

f)

Vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Oriented Units, ”EOU”) / vientiteollisuuden vapaa-alueet (Export Processing Zones, ”EPZ”) / erityistalousalueille sijoittautuneet yritykset (Special Economic Zones, ”SEZ”);

| g) | Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ”ECS”); ja |
| --- | --- |

g)

Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ”ECS”); ja

| h) | Tuloverosta vapauttaminen (Income Tax Exemption Scheme, ”ITES”). |
| --- | --- |

h)

Tuloverosta vapauttaminen (Income Tax Exemption Scheme, ”ITES”).

| | Alueelliset järjestelmät







  i) | Punjabin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Punjab Industrial Incentive Scheme); ja |
| --- | --- | --- |

Alueelliset järjestelmät

i)

Punjabin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Punjab Industrial Incentive Scheme); ja

| j) | Gujaratin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Gujarat Industrial Incentive Scheme). |
| --- | --- |

j)

Gujaratin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Gujarat Industrial Incentive Scheme).

| (18) | Edellä a–f alakohdassa nimetyt järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (”Foreign Trade Act 1992”) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellisiä ovat kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa käsittelevää asiakirjaa eli FT-policy 04–09 ja FT-policy 09–14. Jälkimmäinen tuli voimaan elokuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 04–09- ja FT-policy 09–14 -asiakirjaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04–09’ ja ’HOP I 09–14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(18)

Edellä a–f alakohdassa nimetyt järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (”Foreign Trade Act 1992”) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellisiä ovat kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa käsittelevää asiakirjaa eli FT-policy 04–09 ja FT-policy 09–14. Jälkimmäinen tuli voimaan elokuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FT-policy 04–09- ja FT-policy 09–14 -asiakirjaa koskevia menettelyjä käsikirjassa ’Handbook of Procedures – Volume I’, jäljempänä ’HOP I 04–09’ ja ’HOP I 09–14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (19) | Edellä g alakohdassa nimetty järjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, ”RBI”) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(19)

Edellä g alakohdassa nimetty järjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, ”RBI”) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

| (20) | Edellä h alakohdassa nimetty järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittaisella varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(20)

Edellä h alakohdassa nimetty järjestelmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittaisella varainhoitolailla (Finance Act).

| (21) | Edellä i alakohdassa nimettyä järjestelmää hallinnoi Punjabin hallitus, ja se perustuu Punjabin hallituksen teollisuuspolitiikan kannustimia koskevaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(21)

Edellä i alakohdassa nimettyä järjestelmää hallinnoi Punjabin hallitus, ja se perustuu Punjabin hallituksen teollisuuspolitiikan kannustimia koskevaan lainsäädäntöön.

| (22) | Edellä j alakohdassa nimettyä järjestelmää hallinnoi Gujaratin osavaltion hallitus, ja se perustuu Gujaratin hallituksen teollisuuspolitiikan kannustimia koskevaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

(22)

Edellä j alakohdassa nimettyä järjestelmää hallinnoi Gujaratin osavaltion hallitus, ja se perustuu Gujaratin hallituksen teollisuuspolitiikan kannustimia koskevaan lainsäädäntöön.

3.2   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

a)   Oikeusperusta

| (23) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.1.1–4.1.14 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.1–4.30A. |
| --- | --- |

(23)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.1.1–4.1.14 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.1–4.30A.

b)   Tukikelpoisuus

| (24) | AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin jäljempänä 25 kappaleessa. Alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuuden perusteella. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ’sidoksissa’ valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien AAS-alajärjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(24)

AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin jäljempänä 25 kappaleessa. Alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuuden perusteella. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ’sidoksissa’ valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien AAS-alajärjestelmien yhteydessä.

c)   Käytännön toteutus

| (25) | Ennakkolupien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:






  i) | tosiasiallinen vienti: tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Ennakkoluvassa yksilöidään tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Ennakkolupien myöntämisperusteita voivat olla seuraavat:

i)

tosiasiallinen vienti: tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Ennakkoluvassa yksilöidään tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi;

| ii) | vuotuiset tarpeet: vuotuisia tarpeita koskevia ennakkolupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Ennakkoluvan haltija voi aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia; |
| --- | --- |

ii)

vuotuiset tarpeet: vuotuisia tarpeita koskevia ennakkolupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Ennakkoluvan haltija voi aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia;

| iii) | välituotetoimitukset: tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotteen, voi tuoda tullitta tuotantopanosmateriaaleja ja saada tähän välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote; |
| --- | --- |

iii)

välituotetoimitukset: tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotteen, voi tuoda tullitta tuotantopanosmateriaaleja ja saada tähän välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote;

| iv) | vientiin rinnastettava toiminta: tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimitukset vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille; |
| --- | --- |

iv)

vientiin rinnastettava toiminta: tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimitukset vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille;

| v) | ARO: ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.3 (välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus). ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä; |
| --- | --- |

v)

ARO: ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.3 (välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus). ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä;

| vi) | kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa ennakkolupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen. |
| --- | --- |

vi)

kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa ennakkolupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.

| (26) | Toinen kahdesta yhteistyössä toimineesta viejästä sai tutkimusajanjakson aikana etuja AAS-järjestelmästä. Tämän yrityksen käyttämä alajärjestelmä oli i alakohdassa tarkoitettu tosiasiallinen viennin järjestelmä. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, mahdollistavatko muut käyttämättömät alajärjestelmät tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(26)

Toinen kahdesta yhteistyössä toimineesta viejästä sai tutkimusajanjakson aikana etuja AAS-järjestelmästä. Tämän yrityksen käyttämä alajärjestelmä oli i alakohdassa tarkoitettu tosiasiallinen viennin järjestelmä. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, mahdollistavatko muut käyttämättömät alajärjestelmät tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

| (27) | Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä ennakkoluvan antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa. Yhdistetyn tarkastelun jälkeen määräaikaa pidennettiin 36 kuukauteen (24 kuukautta ja kaksi kuuden kuukauden pituista pidennystä). |
| --- | --- |

(27)

Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä ennakkoluvan antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa. Yhdistetyn tarkastelun jälkeen määräaikaa pidennettiin 36 kuukauteen (24 kuukautta ja kaksi kuuden kuukauden pituista pidennystä).

| (28) | Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkoluvan haltija on laissa velvoitettu pitämään todellista kulutusta koskevaa määrämuotoista rekisteriä (”totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys”) tullitta tuoduista / kotimarkkinoilta hankituista tuotteista kunkin ennakkoluvan osalta (HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan kohdat 4.26 ja 4.30 sekä lisäys 23). Riippumattoman laillistetun tilintarkastajan / määrä- ja kustannuslaskijan on tarkastettava rekisteri ja annettava todistus, jossa todetaan, että määrätyt rekisterit ja asiaan liittyvä kirjanpito on tarkastettu ja lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat totuudenmukaiset ja paikkansapitävät kaikilta osin. |
| --- | --- |

(28)

Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkoluvan haltija on laissa velvoitettu pitämään todellista kulutusta koskevaa määrämuotoista rekisteriä (”totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys”) tullitta tuoduista / kotimarkkinoilta hankituista tuotteista kunkin ennakkoluvan osalta (HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan kohdat 4.26 ja 4.30 sekä lisäys 23). Riippumattoman laillistetun tilintarkastajan / määrä- ja kustannuslaskijan on tarkastettava rekisteri ja annettava todistus, jossa todetaan, että määrätyt rekisterit ja asiaan liittyvä kirjanpito on tarkastettu ja lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat totuudenmukaiset ja paikkansapitävät kaikilta osin.

| (29) | Mitä tulee tosiasiallisen maastaviennin ennakkolupajärjestelmän käyttöön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, Intian viranomaiset vahvistavat sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne kirjataan ennakkolupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat ennakkolupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien, jäljempänä ’SION-normien’, perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan lukien, on olemassa Intian viranomaisten julkaisemat SION-normit. Yhdistetyn tarkastelun jälkeen SION-normeja on tarkistettu alaspäin, ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ne olivat pääraaka-aineen tuotantopanoksen osalta ja tuotteesta ja reitistä riippuen 2,3–16,1 prosenttia alhaisemmat kuin yhdistetyn tarkastelun aikana. |
| --- | --- |

(29)

Mitä tulee tosiasiallisen maastaviennin ennakkolupajärjestelmän käyttöön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, Intian viranomaiset vahvistavat sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne kirjataan ennakkolupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat ennakkolupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien, jäljempänä ’SION-normien’, perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan lukien, on olemassa Intian viranomaisten julkaisemat SION-normit. Yhdistetyn tarkastelun jälkeen SION-normeja on tarkistettu alaspäin, ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ne olivat pääraaka-aineen tuotantopanoksen osalta ja tuotteesta ja reitistä riippuen 2,3–16,1 prosenttia alhaisemmat kuin yhdistetyn tarkastelun aikana.

| (30) | SION-normien alentumisesta huolimatta havaittiin, että yhden tarkasteltavana olevan tuotelajin todellinen kulutus oli silti SION-normeja vähäisempää. Lisäksi selvisi, että vaikka se olikin pakollista, yritys ei pitänyt 28 kappaleessa mainittua laissa vaadittua kulutusrekisteriä (”lisäys 23”), joka ulkopuolisen tilintarkastajan olisi varmennettava. Tämän vaatimuksen rikkomisesta huolimatta yritys sai AAS-järjestelmästä etuuksia, jotka olivat SION-normien yliarvioinnin takia laissa määrättyjä suurempia. |
| --- | --- |

(30)

SION-normien alentumisesta huolimatta havaittiin, että yhden tarkasteltavana olevan tuotelajin todellinen kulutus oli silti SION-normeja vähäisempää. Lisäksi selvisi, että vaikka se olikin pakollista, yritys ei pitänyt 28 kappaleessa mainittua laissa vaadittua kulutusrekisteriä (”lisäys 23”), joka ulkopuolisen tilintarkastajan olisi varmennettava. Tämän vaatimuksen rikkomisesta huolimatta yritys sai AAS-järjestelmästä etuuksia, jotka olivat SION-normien yliarvioinnin takia laissa määrättyjä suurempia.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (31) | Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja toimittivat huomautuksia AAS-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(31)

Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja toimittivat huomautuksia AAS-järjestelmästä.

| (32) | Intian viranomaisten mukaan AAS-järjestelmä toimii sallittuna palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, jossa on perusasetuksen liitteen I, II ja III säännösten mukainen tarkastusjärjestelmä, jolla valvotaan tullitta tuotujen tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden välistä yhteyttä. Intian viranomaiset väittivät myös, että perusasetuksen mukaan vain sellainen tuontimaksujen palauttaminen, joka on määrältään suurempi kuin vientituotteen tuotannossa käytettävistä tuoduista tuontipanoksista kannettujen maksujen määrä, voidaan katsoa tasoitustoimenpiteen alaiseksi. Ne vakuuttivat, että käytössä oli asianmukainen tarkastusjärjestelmä. Ne viittasivat tässä yhteydessä muun muassa seuraaviin tekijöihin, joita Intian viranomaiset voivat käyttää tarkastuksissaan: SION-normit, määrälliset tiedot vienti- ja tuontiasiakirjoissa sekä tuonnin ja viennin jälkeen tehtävä lunastuksen varmennus. Intian viranomaiset huomauttivat myös, että järjestelmässä määrätään, että käyttämättömistä aineksista on maksettava täysimääräinen tulli korkoineen. |
| --- | --- |

(32)

Intian viranomaisten mukaan AAS-järjestelmä toimii sallittuna palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, jossa on perusasetuksen liitteen I, II ja III säännösten mukainen tarkastusjärjestelmä, jolla valvotaan tullitta tuotujen tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden välistä yhteyttä. Intian viranomaiset väittivät myös, että perusasetuksen mukaan vain sellainen tuontimaksujen palauttaminen, joka on määrältään suurempi kuin vientituotteen tuotannossa käytettävistä tuoduista tuontipanoksista kannettujen maksujen määrä, voidaan katsoa tasoitustoimenpiteen alaiseksi. Ne vakuuttivat, että käytössä oli asianmukainen tarkastusjärjestelmä. Ne viittasivat tässä yhteydessä muun muassa seuraaviin tekijöihin, joita Intian viranomaiset voivat käyttää tarkastuksissaan: SION-normit, määrälliset tiedot vienti- ja tuontiasiakirjoissa sekä tuonnin ja viennin jälkeen tehtävä lunastuksen varmennus. Intian viranomaiset huomauttivat myös, että järjestelmässä määrätään, että käyttämättömistä aineksista on maksettava täysimääräinen tulli korkoineen.

| (33) | Vientiä harjoittava tuottaja, joka oli käyttänyt AAS-järjestelmää unionin myyntiinsä, ei kommentoinut mitenkään kuvausta ja käytännön toteutusta koskevia tuloksia, jotka on esitetty lyhyesti a–c jaksossa, mutta se oli eri mieltä useista tuen määrää kuvaavassa laskelmassa esiintyvistä luvuista. Laskelma tarkastettiin eikä siinä ollut korjattavaa, mikä kerrottiin kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(33)

Vientiä harjoittava tuottaja, joka oli käyttänyt AAS-järjestelmää unionin myyntiinsä, ei kommentoinut mitenkään kuvausta ja käytännön toteutusta koskevia tuloksia, jotka on esitetty lyhyesti a–c jaksossa, mutta se oli eri mieltä useista tuen määrää kuvaavassa laskelmassa esiintyvistä luvuista. Laskelma tarkastettiin eikä siinä ollut korjattavaa, mikä kerrottiin kyseiselle yritykselle.

e)   Päätelmät

| (34) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle. |
| --- | --- |

(34)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.

| (35) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä on selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä on selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.

| (36) | Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on näin ollen vahvistettu, että tässä tapauksessa sovellettua pääasiallista alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) edellytysten mukainen. Vaikka tarkastusjärjestelmä tai menettely sen varmistamiseksi, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta), on olemassa, Intian viranomaiset eivät käyttäneet sitä tehokkaasti. SION-normeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska normien havaittiin olevan liian edullisia ja koska todettiin, että Intian viranomaiset eivät peri takaisin liian suuria etuja. Viranomaiset eivät myöskään suorittaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Lisäksi varmistui vielä, että vaikka laki niin edellyttääkin, laillistettujen tilintarkastajien osallistuminen tarkastusprosessiin ei käytännössä ole taattua. |
| --- | --- |

(36)

Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on näin ollen vahvistettu, että tässä tapauksessa sovellettua pääasiallista alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) edellytysten mukainen. Vaikka tarkastusjärjestelmä tai menettely sen varmistamiseksi, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta), on olemassa, Intian viranomaiset eivät käyttäneet sitä tehokkaasti. SION-normeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska normien havaittiin olevan liian edullisia ja koska todettiin, että Intian viranomaiset eivät peri takaisin liian suuria etuja. Viranomaiset eivät myöskään suorittaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Lisäksi varmistui vielä, että vaikka laki niin edellyttääkin, laillistettujen tilintarkastajien osallistuminen tarkastusprosessiin ei käytännössä ole taattua.

| (37) | Näin ollen tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä on tasoitustoimenpiteiden alainen. |
| --- | --- |

(37)

Näin ollen tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä on tasoitustoimenpiteiden alainen.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (38) | Kun sallittua verojen ja maksujen palautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin ja 32 kappaleessa tarkoitetun Intian viranomaisten huomautuksen osalta on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jäänyt tulo) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkivan viranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkiva viranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen. |
| --- | --- |

(38)

Kun sallittua verojen ja maksujen palautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin ja 32 kappaleessa tarkoitetun Intian viranomaisten huomautuksen osalta on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jäänyt tulo) mukaan eivätkä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkivan viranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkiva viranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen.

| (39) | AAS-järjestelmää käyttäneen viejän tuen määrä laskettiin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavan alajärjestelmän mukaisesti tuotujen ainesten tuonnissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneeseen viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(39)

AAS-järjestelmää käyttäneen viejän tuen määrä laskettiin tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavan alajärjestelmän mukaisesti tuotujen ainesten tuonnissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tuen määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneeseen viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (40) | Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle järjestelmää käyttäneelle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 12,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(40)

Tässä järjestelmässä ainoalle yhteistyössä toimineelle järjestelmää käyttäneelle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 12,3 prosenttia.

3.3   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (41) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4. |
| --- | --- |

(41)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.

b)   Tukikelpoisuus

| (42) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(42)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   Käytännön toteutus

| (43) | Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet määritellään SION-normien (katso 29 kappale) ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannetun tullin perusteella riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat DEPBS-prosenttiosuudet olivat kyseisen tutkimusajanjakson aikana 8 prosenttia amoksisilliinitrihydraatin sekä 7 prosenttia ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin osalta eli kaikissa tapauksissa suurempia kuin yhdistetyn tarkastelun aikana. |
| --- | --- |

(43)

Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet määritellään SION-normien (katso 29 kappale) ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannetun tullin perusteella riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat DEPBS-prosenttiosuudet olivat kyseisen tutkimusajanjakson aikana 8 prosenttia amoksisilliinitrihydraatin sekä 7 prosenttia ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin osalta eli kaikissa tapauksissa suurempia kuin yhdistetyn tarkastelun aikana.

| (44) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti. |
| --- | --- |

(44)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.

| (45) | Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(45)

Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (46) | DEPBS-hyvityksiä koskevat hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei todellisuudessa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS-hyvitysten sähköinen hallintajärjestelmä ei automaattisesti hylkää vientitapahtumia, jotka ylittävät HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14-asiakirjan 4.47 kohdassa mainitut hakemusten jättämisen määräajat. Lisäksi HOP I 04–09 ja 09–14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä). |
| --- | --- |

(46)

DEPBS-hyvityksiä koskevat hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei todellisuudessa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS-hyvitysten sähköinen hallintajärjestelmä ei automaattisesti hylkää vientitapahtumia, jotka ylittävät HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14-asiakirjan 4.47 kohdassa mainitut hakemusten jättämisen määräajat. Lisäksi HOP I 04–09 ja 09–14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä).

| (47) | Yhden yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(47)

Yhden yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (48) | Intian viranomaiset totesivat, että ”tuen vastaanottajalle annettava etuus” voidaan laskea ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuus tukeen määritellä vasta kun DEPBS-lisenssit myydään markkinoilla, koska ne voivat tuoda etua ainoastaan jos ja kun ne myydään markkinoilla. Toisin sanoen DEPBS-hyvityksiin ei voida soveltaa tasoitustoimenpiteitä, kun niitä käytetään sellaisten tuotteiden tullimaksuihin, joita käytetään tuotantopanoksina vientituotteiden tuottamiseen. |
| --- | --- |

(48)

Intian viranomaiset totesivat, että ”tuen vastaanottajalle annettava etuus” voidaan laskea ja tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuus tukeen määritellä vasta kun DEPBS-lisenssit myydään markkinoilla, koska ne voivat tuoda etua ainoastaan jos ja kun ne myydään markkinoilla. Toisin sanoen DEPBS-hyvityksiin ei voida soveltaa tasoitustoimenpiteitä, kun niitä käytetään sellaisten tuotteiden tullimaksuihin, joita käytetään tuotantopanoksina vientituotteiden tuottamiseen.

e)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (49) | DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta myös silloin, jos sitä käytetään tuotteiden tuonnista koituviin tullimaksuihin, eikä vain silloin, jos lisenssi myydään markkinoilla, kuten Intian viranomaiset väittivät. |
| --- | --- |

(49)

DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta myös silloin, jos sitä käytetään tuotteiden tuonnista koituviin tullimaksuihin, eikä vain silloin, jos lisenssi myydään markkinoilla, kuten Intian viranomaiset väittivät.

| (50) | Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

| (51) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia. |
| --- | --- |

(51)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (52) | Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. |
| --- | --- |

(52)

Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea.

| (53) | Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.

| (54) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). |
| --- | --- |

(54)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).

| (55) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(55)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (56) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän mukaista tukea 6,9 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(56)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän mukaista tukea 6,9 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.4   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (57) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 5 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(57)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 5 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (58) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(58)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (59) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FT-policy 09–14-asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi. |
| --- | --- |

(59)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä sovelletaan kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FT-policy 09–14-asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.

| (60) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(60)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

| (61) | Molempien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(61)

Molempien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (62) | Intian viranomaiset kiistivät, että EPCGS-järjestelmä oikeuttaa tasoitustullin käyttöönoton. Viranomaiset väittivät erityisesti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Yksi vientiä harjoittava tuottaja, jonka todettiin saaneen EPCGS-tukea, väitti, että näitä tukia ei olisi pitänyt ottaa huomioon, koska niitä ei olisi käytetty tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantopanoksina käytettävien tuotantohyödykkeiden ostamiseen. |
| --- | --- |

(62)

Intian viranomaiset kiistivät, että EPCGS-järjestelmä oikeuttaa tasoitustullin käyttöönoton. Viranomaiset väittivät erityisesti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Yksi vientiä harjoittava tuottaja, jonka todettiin saaneen EPCGS-tukea, väitti, että näitä tukia ei olisi pitänyt ottaa huomioon, koska niitä ei olisi käytetty tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantopanoksina käytettävien tuotantohyödykkeiden ostamiseen.

e)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (63) | EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten antamaa taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(63)

EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten antamaa taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.

| (64) | Vaatimus siitä, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pidä käsitellä vientituloksesta riippuvaisena, on hylättävä. Sitä ei siis kiistetä, että EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska EPCGS-lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Ajankohta, jolloin vientivelvoite on täytettävä, on siinä suhteessa merkityksetön. Sen osalta, että käytetäänkö tuotantohyödykkeitä tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen, FP-policy 09–14 -asiakirjan luvun 5.2 mukaan EPCG-järjestelmä sallii tuotantoa edeltävässä, tuotannon aikana ja tuotannon jälkeen käytettävien tuotantohyödykkeiden tuonnin (mukaan lukien tuotteisiin liittyvä niin kutsuttu complete knock-down (CKD) / semi knock-down (SKD) sekä tietokoneohjelmat). Tämän vuoksi on selvää, että myös sellaisia hyödykkeitä varten, joita ei käytetä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, voidaan saada etuja EPCGS-järjestelmästä. Lisäksi todettiin, että EPCGS-järjestelmän mukainen vientivelvoite täytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen viennin avulla. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(64)

Vaatimus siitä, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pidä käsitellä vientituloksesta riippuvaisena, on hylättävä. Sitä ei siis kiistetä, että EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska EPCGS-lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Ajankohta, jolloin vientivelvoite on täytettävä, on siinä suhteessa merkityksetön. Sen osalta, että käytetäänkö tuotantohyödykkeitä tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen, FP-policy 09–14 -asiakirjan luvun 5.2 mukaan EPCG-järjestelmä sallii tuotantoa edeltävässä, tuotannon aikana ja tuotannon jälkeen käytettävien tuotantohyödykkeiden tuonnin (mukaan lukien tuotteisiin liittyvä niin kutsuttu complete knock-down (CKD) / semi knock-down (SKD) sekä tietokoneohjelmat). Tämän vuoksi on selvää, että myös sellaisia hyödykkeitä varten, joita ei käytetä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa, voidaan saada etuja EPCGS-järjestelmästä. Lisäksi todettiin, että EPCGS-järjestelmän mukainen vientivelvoite täytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen viennin avulla. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (65) | EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(65)

EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (66) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana käytettyä kaupallista paikallisia valuuttalainoja koskevaa korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(66)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana käytettyä kaupallista paikallisia valuuttalainoja koskevaa korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.

| (67) | Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. |
| --- | --- |

(67)

Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta.

| (68) | Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille 0,1–0,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(68)

Tämän järjestelmän mukainen tuki oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille 0,1–0,5 prosenttia.

3.5   Focus Market -järjestelmä (Focus Market Scheme, ”FMS”)

a)   Oikeusperusta

| (69) | FMS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 3.9.1–3.9.2.2 ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 3.14.1–3.14.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 3.20–3.20.3 ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 3.8–3.8.2. |
| --- | --- |

(69)

FMS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan kohdassa 3.9.1–3.9.2.2 ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 3.14.1–3.14.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan luvussa 3.20–3.20.3 ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 3.8–3.8.2.

b)   Tukikelpoisuus

| (70) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(70)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   Käytännön toteutus

| (71) | Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan liitteessä 37C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet. |
| --- | --- |

(71)

Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan liitteessä 37C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet.

| (72) | FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien. |
| --- | --- |

(72)

FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien.

| (73) | Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun vienti on toteutunut. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista ja pankkitositteista). |
| --- | --- |

(73)

Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun vienti on toteutunut. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista ja pankkitositteista).

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (74) | Intian viranomaiset totesivat, että ennen kuin hyvitykseen oikeuttava todistus myydään markkinoilla, se ei myönnä mitään etuuksia saajalle, minkä vuoksi sitä ei voida pitää tasoitustoimenpiteiden alaisena. Väitettiin, että FMS-tullihyvityksiin ei voida soveltaa tasoitustoimenpiteitä, kun niitä käytetään sellaisten tuotteiden tullimaksuihin, joita käytetään tuotantopanoksina vientituotteiden tuottamiseen. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka oli saanut FMS-järjestelmän mukaisia etuja väitti, että järjestelmä liittyy maantieteellisesti muihin valtioihin, minkä vuoksi unioni ei voi pitää sitä tasoitustoimenpiteiden alaisena. |
| --- | --- |

(74)

Intian viranomaiset totesivat, että ennen kuin hyvitykseen oikeuttava todistus myydään markkinoilla, se ei myönnä mitään etuuksia saajalle, minkä vuoksi sitä ei voida pitää tasoitustoimenpiteiden alaisena. Väitettiin, että FMS-tullihyvityksiin ei voida soveltaa tasoitustoimenpiteitä, kun niitä käytetään sellaisten tuotteiden tullimaksuihin, joita käytetään tuotantopanoksina vientituotteiden tuottamiseen. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka oli saanut FMS-järjestelmän mukaisia etuja väitti, että järjestelmä liittyy maantieteellisesti muihin valtioihin, minkä vuoksi unioni ei voi pitää sitä tasoitustoimenpiteiden alaisena.

e)   FMS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (75) | FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi riippumatta siitä, käytetäänkö hyvitykseen oikeuttavaa todistusta tuontitullien maksamiseen vai myydäänkö se markkinoilla, FMS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(75)

FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi riippumatta siitä, käytetäänkö hyvitykseen oikeuttavaa todistusta tuontitullien maksamiseen vai myydäänkö se markkinoilla, FMS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (76) | Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Se, että unionin jäsenvaltiot eivät kuulu FMS-järjestelmän piiriin, ei ole esteenä järjestelmän käytännön toteutukselle eikä sille, miten FMS-etuutta käytetään, kuten 72–74 kappaleessa todetaan. Tästä syystä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Se, että unionin jäsenvaltiot eivät kuulu FMS-järjestelmän piiriin, ei ole esteenä järjestelmän käytännön toteutukselle eikä sille, miten FMS-etuutta käytetään, kuten 72–74 kappaleessa todetaan. Tästä syystä väite oli hylättävä.

| (77) | Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän mukaisia etuja. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(77)

Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän mukaisia etuja. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (78) | Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava järjestelmää käyttävä tuottaja kirjasi sen suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(78)

Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, sellaisena kuin yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava järjestelmää käyttävä tuottaja kirjasi sen suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (79) | Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle järjestelmää käyttävälle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli alle 0,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(79)

Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle järjestelmää käyttävälle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli alle 0,1 prosenttia.

3.6   Tullittoman tuonnin lupajärjestelmä (Duty Free Import Authorisation, ”DFIA”)

| (80) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia DFIA-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(80)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia DFIA-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.7   Vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Oriented Units, ”EOU”) / vientiteollisuuden vapaa-alueet (Export Processing Zones, ”EPZ”) / erityistalousalueille sijoittautuneet yritykset (Special Economic Zones, ”SEZ”)

| (81) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia EOU-, EPZ- tai SEZ-järjestelmistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia näitä järjestelmiä sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(81)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia EOU-, EPZ- tai SEZ-järjestelmistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia näitä järjestelmiä sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.8   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ”ECS”)

a)   Oikeusperusta

| (82) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin rupia-/valuuttamääräisiä vientiluottoja ja viejille suunnattuja asiakaspalveluja koskevassa Master Circular DBOD -yleiskirjeessä nro DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009–10, joka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(82)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin rupia-/valuuttamääräisiä vientiluottoja ja viejille suunnattuja asiakaspalveluja koskevassa Master Circular DBOD -yleiskirjeessä nro DIR.(Exp).BC 07/04.02.02/2009–10, joka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

b)   Tukikelpoisuus

| (83) | Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät. |
| --- | --- |

(83)

Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

c)   Käytännön toteutus

| (84) | Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(84)

Intian keskuspankki asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. Intian keskuspankki myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (85) | Intian keskuspankin yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(85)

Intian keskuspankin yleiskirjeen ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin.

d)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (86) | Edellä 85 kappaleessa mainitussa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Vientirahoitus ei itsessään ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat Intian keskuspankin politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Kaupallisilla pankeilla ei myöskään olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisten vientiluottojen ottajille edullisempia korkoja. |
| --- | --- |

(86)

Edellä 85 kappaleessa mainitussa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Vientirahoitus ei itsessään ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat Intian keskuspankin politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Kaupallisilla pankeilla ei myöskään olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisten vientiluottojen ottajille edullisempia korkoja.

| (87) | Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. Intian keskuspankki on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 2 artiklan b kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, se toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. Intian keskuspankki ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä Intian keskuspankin määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Intian keskuspankin harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. Intian keskuspankki on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 2 artiklan b kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, se toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa, ja sen johdon nimittää Intian valtio. Intian keskuspankki ohjaa yksityisiä elimiä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, koska kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa Intian keskuspankin yleiskirjeessä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä Intian keskuspankin määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Intian keskuspankin harjoittama ohjaus velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (88) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka ainoan yhteistyössä toimineen järjestelmää käyttävän vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(88)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka ainoan yhteistyössä toimineen järjestelmää käyttävän vientiä harjoittavan tuottajan olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (89) | Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle järjestelmää käyttävälle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli olematon. |
| --- | --- |

(89)

Tässä järjestelmässä yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle järjestelmää käyttävälle tuottajalle vahvistettu tukiprosentti tutkimusajanjaksolla oli olematon.

3.9   Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ”ITES”)

| (90) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia ITES-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(90)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia ITES-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.10   Punjabin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Punjab Industrial Incentive Scheme)

| (91) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia Punjabin teollisuuden kannustinjärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(91)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia Punjabin teollisuuden kannustinjärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.11   Gujaratin teollisuuden kannustinjärjestelmä (Gujarat Industrial Incentive Scheme)

| (92) | Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia Gujaratin teollisuuden kannustinjärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(92)

Tutkimuksen aikana havaittiin, että yhteistyössä toimineet intialaiset tuottajat eivät saaneet etuuksia Gujaratin teollisuuden kannustinjärjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.

3.12   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (93) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olleiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta 7,5–12,4 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason. |
| --- | --- |

(93)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olleiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta 7,5–12,4 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason.

| (94) | Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(94)

Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.13   Päätelmät tuen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

| (95) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(95)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (96) | On muistettava, että tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tiedossa ollutta tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaa tuottajaa. Saatavilla olevien Intiaa ja unionia koskevien tilastojen perusteella ei voida selvittää näiden viejien osuutta kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien unionin myynnistä. Nämä tilastotiedot voisivat kuitenkin osoittaa, että ei ole muita tuottajia, jotka voisivat myydä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. |
| --- | --- |

(96)

On muistettava, että tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tiedossa ollutta tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavaa tuottajaa. Saatavilla olevien Intiaa ja unionia koskevien tilastojen perusteella ei voida selvittää näiden viejien osuutta kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien unionin myynnistä. Nämä tilastotiedot voisivat kuitenkin osoittaa, että ei ole muita tuottajia, jotka voisivat myydä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin.

| (97) | Kävi ilmi, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat saivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Edellä analysoiduista tukijärjestelmistä annettiin toistuvia etuuksia, eikä ole viitteitä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä vaiheittain tai että niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa taikka että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat eivät enää saisi etuuksia näistä järjestelmistä. |
| --- | --- |

(97)

Kävi ilmi, että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat saivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Edellä analysoiduista tukijärjestelmistä annettiin toistuvia etuuksia, eikä ole viitteitä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä vaiheittain tai että niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa taikka että yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat eivät enää saisi etuuksia näistä järjestelmistä.

| (98) | Ei ole saatavilla tietoa, joka osoittaisi, että muut vientiä harjoittavat tuottajat eivät jatkossakin saisi etuuksia edellä analysoiduista tukijärjestelmistä. Sen vuoksi päätellään, että tuki jatkui maanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(98)

Ei ole saatavilla tietoa, joka osoittaisi, että muut vientiä harjoittavat tuottajat eivät jatkossakin saisi etuuksia edellä analysoiduista tukijärjestelmistä. Sen vuoksi päätellään, että tuki jatkui maanlaajuisesti.

| (99) | Edellä kuvattujen havaintojen perusteella päätellään, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jatkuu todennäköisesti tulevaisuudessakin. |
| --- | --- |

(99)

Edellä kuvattujen havaintojen perusteella päätellään, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jatkuu todennäköisesti tulevaisuudessakin.

4.   TUOTANTO UNIONISSA

| (100) | Samankaltaista tuotetta tuottivat tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona unionissa seuraavat unionin tuottajat: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos S.A.. Pyynnön esittäjät pyysivät voimassa olevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua. Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös pyynnössä toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. Näiden tietojen perusteella unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin 7 093 tonnia. |
| --- | --- |

(100)

Samankaltaista tuotetta tuottivat tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona unionissa seuraavat unionin tuottajat: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos S.A.. Pyynnön esittäjät pyysivät voimassa olevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua. Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös pyynnössä toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. Näiden tietojen perusteella unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin 7 093 tonnia.

| (101) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostuu unionin kokonaistuotannosta vastaavista unionin tuottajista, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Koska kolmen kyselyyn vastanneen unionin tuottajan tutkimusajanjaksolla tuottaman samankaltaisen tuotteen osuus unionin samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli jopa 95 prosenttia, näitä tuottajia koskevien tietojen katsotaan edustavan unionin koko tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(101)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostuu unionin kokonaistuotannosta vastaavista unionin tuottajista, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Koska kolmen kyselyyn vastanneen unionin tuottajan tutkimusajanjaksolla tuottaman samankaltaisen tuotteen osuus unionin samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli jopa 95 prosenttia, näitä tuottajia koskevien tietojen katsotaan edustavan unionin koko tuotannonalaa.

5.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

5.1   Alustavat huomiot

| (102) | Määrien ja hintojen kehityssuuntausten arvioinnissa käytettiin Taric-koodeja 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja vuosille 2007 ja 2008 sekä Taric-koodeja 2941100010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja vuodelle 2009 ja siitä eteenpäin, sellaisina kuin niitä sovellettiin tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Määrien ja hintojen kehityssuuntausten arvioinnissa käytettiin Taric-koodeja 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja vuosille 2007 ja 2008 sekä Taric-koodeja 2941100010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja vuodelle 2009 ja siitä eteenpäin, sellaisina kuin niitä sovellettiin tarkastelujaksolla.

| (103) | Kun otetaan huomioon unionin tuottajien lukumäärä ja se, että yksi unionin tuottajista tuotti samankaltaista tuotetta toisen tuottajan kanssa solmitun ennakolta sovittuja määriä koskevan sopimuksen nojalla, unionin tuotannonalaa koskevat tiedot on ilmoitettu ainoastaan indekseinä tai vaihteluväleinä tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(103)

Kun otetaan huomioon unionin tuottajien lukumäärä ja se, että yksi unionin tuottajista tuotti samankaltaista tuotetta toisen tuottajan kanssa solmitun ennakolta sovittuja määriä koskevan sopimuksen nojalla, unionin tuotannonalaa koskevat tiedot on ilmoitettu ainoastaan indekseinä tai vaihteluväleinä tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.

5.2   Kulutus unionin markkinoilla

| (104) | Samankaltaista tuotetta myydään unionin tuotannossa etuyhteydettömille asiakkaille ja myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi. |
| --- | --- |

(104)

Samankaltaista tuotetta myydään unionin tuotannossa etuyhteydettömille asiakkaille ja myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi.

| (105) | Etuyhteydettömille tahoille suuntautunutta myyntiä pidettiin vapailla markkinoilla tapahtuneena. Etuyhteydessä oleville tahoille suuntautunutta myyntiä/siirtoja pidettiin kytkösmarkkinoilla tapahtuneena käyttönä. |
| --- | --- |

(105)

Etuyhteydettömille tahoille suuntautunutta myyntiä pidettiin vapailla markkinoilla tapahtuneena. Etuyhteydessä oleville tahoille suuntautunutta myyntiä/siirtoja pidettiin kytkösmarkkinoilla tapahtuneena käyttönä.

| (106) | Laskiessaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio lisäsi siihen seuraavat tekijät:






  — | tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen unioniin suuntautuneen kokonaistuonnin määrä Eurostatin tietojen mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(106)

Laskiessaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio lisäsi siihen seuraavat tekijät:

—

tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen unioniin suuntautuneen kokonaistuonnin määrä Eurostatin tietojen mukaisesti,

| — | unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen unionissa tapahtuneen myynnin määrä, |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen unionissa tapahtuneen myynnin määrä,

| — | samankaltaisen tuotteen kytkösmarkkinoilla tapahtuneen käytön määrä unionin tuotannonalalla, ja |
| --- | --- |

—

samankaltaisen tuotteen kytkösmarkkinoilla tapahtuneen käytön määrä unionin tuotannonalalla, ja

| — | arvio muiden tiedossa olevien unionin tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa. |
| --- | --- |

—

arvio muiden tiedossa olevien unionin tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa.

| (107) | Todettakoon, että jotta myyntimääriä ei otettaisi lukuun kahta kertaa, kahden unionin tuottajan välisen sopimuksen nojalla tehtyä myyntiä ei ole otettu huomioon edellä esitetyssä laskelmassa. |
| --- | --- |

(107)

Todettakoon, että jotta myyntimääriä ei otettaisi lukuun kahta kertaa, kahden unionin tuottajan välisen sopimuksen nojalla tehtyä myyntiä ei ole otettu huomioon edellä esitetyssä laskelmassa.

| (108) | Edellä todetun perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa kasvoi asteittain tarkastelujakson aikana 28 prosenttia.









  Kulutus (tonnia) | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote | 6 601 | 7 021 | 7 783 | 8 423 |
| Indeksi | 100 | 106 | 118 | 128 |

(108)

Edellä todetun perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa kasvoi asteittain tarkastelujakson aikana 28 prosenttia.

Kulutus (tonnia)

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

6 601

7 021

7 783

8 423

Indeksi

100

106

118

128

5.3   Tuonti Intiasta

5.3.1   Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

| Tuonti (tonnia) | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen | 32,6 | 16,1 | 1,9 | 1,4 |
| Indeksi | 100 | 49 | 6 | 4 |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä | 45,5 | 3,7 | 15,5 | 14,5 |
| Indeksi | 100 | 8 | 34 | 32 |

Tuonti (tonnia)

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen

32,6

16,1

1,9

1,4

Indeksi

100

49

6

4

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä

45,5

3,7

15,5

14,5

Indeksi

100

8

34

32

| (109) | Eurostatin tilastotietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan tuonnin määrä Intiasta on laskenut 96 prosentilla tarkastelujakson aikana. Havaittiin, että määrä laski vuonna 2008 voimakkaasti eli 51 prosenttiyksikköä, minkä jälkeen määrä laski vuonna 2009 edelleen 43 prosenttiyksikköä ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vielä 2 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(109)

Eurostatin tilastotietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan tuonnin määrä Intiasta on laskenut 96 prosentilla tarkastelujakson aikana. Havaittiin, että määrä laski vuonna 2008 voimakkaasti eli 51 prosenttiyksikköä, minkä jälkeen määrä laski vuonna 2009 edelleen 43 prosenttiyksikköä ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vielä 2 prosenttiyksikköä.

| (110) | Hieman erilainen kehityssuunta oli havaittavissa sisäisen jalostuksen järjestelmän tuonnissa, joka on vapautettu tasoitus- ja tuontitulleista. Tuonnin määrän laskettua aluksi vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana 92 prosentilla se lisääntyi vuonna 2009 ja pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen vakaana.









  Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni) | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen | 25 863 | 28 934 | 34 758 | 19 200 |
| Indeksi | 100 | 112 | 134 | 74 |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä | 35 616 | 37 443 | 30 894 | 30 044 |
| Indeksi | 100 | 105 | 87 | 84 |

(110)

Hieman erilainen kehityssuunta oli havaittavissa sisäisen jalostuksen järjestelmän tuonnissa, joka on vapautettu tasoitus- ja tuontitulleista. Tuonnin määrän laskettua aluksi vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana 92 prosentilla se lisääntyi vuonna 2009 ja pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen vakaana.

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen

25 863

28 934

34 758

19 200

Indeksi

100

112

134

74

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä

35 616

37 443

30 894

30 044

Indeksi

100

105

87

84

| (111) | Intiasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta vapaaseen liikkeeseen nousi 34 prosentilla vuosien 2007 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimakkaasti tasolle, joka oli 26 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2007 taso. Hinnat menivät alaspäin myös sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin osalta ja laskivat tarkastelujaksolla 16 prosenttia. Kahden eri tuontijärjestelmän väliset erot hintojen kehityssuunnissa voivat selittyä sillä, että tuotiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajeja, ja esimerkiksi kefaleksiini on suhteessa kalliimpaa kuin muut lajit.









  Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen | 0,5 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |
| Indeksi | 100 | 46 | 5 | 3 |
| Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä | 0,7 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,2 % |
| Indeksi | 100 | 8 | 29 | 25 |

(111)

Intiasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta vapaaseen liikkeeseen nousi 34 prosentilla vuosien 2007 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voimakkaasti tasolle, joka oli 26 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 2007 taso. Hinnat menivät alaspäin myös sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin osalta ja laskivat tarkastelujaksolla 16 prosenttia. Kahden eri tuontijärjestelmän väliset erot hintojen kehityssuunnissa voivat selittyä sillä, että tuotiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajeja, ja esimerkiksi kefaleksiini on suhteessa kalliimpaa kuin muut lajit.

Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vapaaseen liikkeeseen

0,5 %

0,2 %

0,0 %

0,0 %

Indeksi

100

46

5

3

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti sisäisen jalostuksen järjestelmässä

0,7 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

Indeksi

100

8

29

25

| (112) | Intiasta tulevan vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan ja sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin markkinaosuudet olivat hyvin alhaiset tarkastelujaksolla, ja ne laskivat molemmat. |
| --- | --- |

(112)

Intiasta tulevan vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan ja sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin markkinaosuudet olivat hyvin alhaiset tarkastelujaksolla, ja ne laskivat molemmat.

| (113) | Yksi unionin tuottaja väitti, että Eurostatin tilastotietoihin perustuva tuonti Intiasta oli väärin arvioitu, koska intialaisten vientitilastojen mukaan vientimäärät ovat suurempia kuin Eurostatin ilmoittamat. Tässä yhteydessä on todettava, että komission yleinen käytäntö on laatia tuontitilastot Eurostatin lukujen perusteella. On todettava myös, että intialaisissa vientitilastoissa ei ilmoiteta viennin lopullista kohdetta eikä sitä, suuntautuuko se unioniin. Väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(113)

Yksi unionin tuottaja väitti, että Eurostatin tilastotietoihin perustuva tuonti Intiasta oli väärin arvioitu, koska intialaisten vientitilastojen mukaan vientimäärät ovat suurempia kuin Eurostatin ilmoittamat. Tässä yhteydessä on todettava, että komission yleinen käytäntö on laatia tuontitilastot Eurostatin lukujen perusteella. On todettava myös, että intialaisissa vientitilastoissa ei ilmoiteta viennin lopullista kohdetta eikä sitä, suuntautuuko se unioniin. Väite oli näin ollen hylättävä.

5.3.2   Hintojen alittavuus

| (114) | Koska Intiasta tuotiin unionin markkinoille vapaaseen liikkeeseen äärimmäisen vähän, hintojen alittavuudesta ei voitu tehdä mielekkäitä johtopäätöksiä. Sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin osalta hinnan alittavuuden marginaali oli negatiivinen. Tämä tuontimäärä oli kuitenkin alle 10 tonnia ja koski vain yhtä tuotelajia (kefaleksiini), joka on myös kaikkein kallein ja vähiten markkinoilla esiintyvä tuotelaji. Tämän vuoksi tehtiin se johtopäätös, että sisäisen jalostuksen alaisia vientitapahtumia koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tarkoituksenmukaiseen hintojen alittavuuden laskemiseen eivätkä soveltuneet analysoitavaksi sen enempää. |
| --- | --- |

(114)

Koska Intiasta tuotiin unionin markkinoille vapaaseen liikkeeseen äärimmäisen vähän, hintojen alittavuudesta ei voitu tehdä mielekkäitä johtopäätöksiä. Sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen tuonnin osalta hinnan alittavuuden marginaali oli negatiivinen. Tämä tuontimäärä oli kuitenkin alle 10 tonnia ja koski vain yhtä tuotelajia (kefaleksiini), joka on myös kaikkein kallein ja vähiten markkinoilla esiintyvä tuotelaji. Tämän vuoksi tehtiin se johtopäätös, että sisäisen jalostuksen alaisia vientitapahtumia koskevat tiedot eivät olleet riittäviä tarkoituksenmukaiseen hintojen alittavuuden laskemiseen eivätkä soveltuneet analysoitavaksi sen enempää.

| (115) | Yksi unionin tuottaja ilmoitti, että kahden tuontikategorian, kuten vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan viennin ja sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen viennin, analysointi erikseen ei ollut yhdenmukaista edellisen tutkimuksen lähestymistavan kanssa ja että se oli myös komission yleisten käytäntöjen vastaista. |
| --- | --- |

(115)

Yksi unionin tuottaja ilmoitti, että kahden tuontikategorian, kuten vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan viennin ja sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen viennin, analysointi erikseen ei ollut yhdenmukaista edellisen tutkimuksen lähestymistavan kanssa ja että se oli myös komission yleisten käytäntöjen vastaista.

| (116) | Tämän osalta huomattakoon, kuten 115 kappaleessa todetaan, että sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen ja vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan tuonnin määrä on riittämätön merkityksellisten johtopäätösten tekemiseen. Koska kokonaismääräkin oli niin vähäinen, siitäkään ei voida tehdä päätelmiä. |
| --- | --- |

(116)

Tämän osalta huomattakoon, kuten 115 kappaleessa todetaan, että sisäisen jalostuksen järjestelmän alaisen ja vapaaseen liikkeeseen suuntautuvan tuonnin määrä on riittämätön merkityksellisten johtopäätösten tekemiseen. Koska kokonaismääräkin oli niin vähäinen, siitäkään ei voida tehdä päätelmiä.

5.4   Tuonti muista kolmansista maista

| Tuonti kolmansista maista | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | | | | |
| Singapore | 1 557,7 | 1 448,2 | 2 030,5 | 2 425,3 |
| Indeksi | 100 | 93 | 130 | 156 |
| Kiina | 487,6 | 622,5 | 1 176,9 | 1 234,7 |
| Indeksi | 100 | 128 | 241 | 253 |
| Oman | 373,4 | 438,5 | 301,7 | 287,9 |
| Indeksi | 100 | 117 | 81 | 77 |
| Muut kolmannet maat | 67,8 | 327,5 | 74,2 | 73,2 |
| Indeksi | 100 | 483 | 109 | 108 |
| Yhteensä | 2 486,5 | 2 836,7 | 3 583,3 | 4 021,1 |
| Indeksi | 100 | 114 | 144 | 162 |

Tuonti kolmansista maista

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

Singapore

1 557,7

1 448,2

2 030,5

2 425,3

Indeksi

100

93

130

156

Kiina

487,6

622,5

1 176,9

1 234,7

Indeksi

100

128

241

253

Oman

373,4

438,5

301,7

287,9

Indeksi

100

117

81

77

Muut kolmannet maat

67,8

327,5

74,2

73,2

Indeksi

100

483

109

108

Yhteensä

2 486,5

2 836,7

3 583,3

4 021,1

Indeksi

100

114

144

162

| (117) | Tarkasteltavan tuotteen tuonti muista maista kuin Intiasta lisääntyi tarkastelujaksolla 62 prosentilla, ja sen markkinaosuus nousi yli 10 prosenttiyksikköä (37,6 prosentista 47,7 prosenttiin) samaan aikaan kuin kulutus lisääntyi unionin markkinoilla. Singapore, Kiina ja Oman ovat olleet unionin markkinoiden tärkeimmät tuontimaat.









  Keskimääräinen tuontihinta tonnia kohden (EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Singapore | 44 218 | 36 590 | 27 007 | 22 485 |
| Indeksi | 100 | 83 | 61 | 51 |
| Kiina | 29 515 | 26 622 | 21 224 | 20 683 |
| Indeksi | 100 | 90 | 72 | 70 |
| Oman | 29 875 | 27 665 | 23 440 | 22 597 |
| Indeksi | 100 | 93 | 78 | 76 |
| Muut kolmannet maat | 38 324 | 35 987 | 45 628 | 46 938 |
| Indeksi | 100 | 94 | 119 | 122 |
| Yhteensä | 39 020 | 32 953 | 25 193 | 22 385 |
| Indeksi | 100 | 84 | 65 | 57 |

(117)

Tarkasteltavan tuotteen tuonti muista maista kuin Intiasta lisääntyi tarkastelujaksolla 62 prosentilla, ja sen markkinaosuus nousi yli 10 prosenttiyksikköä (37,6 prosentista 47,7 prosenttiin) samaan aikaan kuin kulutus lisääntyi unionin markkinoilla. Singapore, Kiina ja Oman ovat olleet unionin markkinoiden tärkeimmät tuontimaat.

Keskimääräinen tuontihinta tonnia kohden (EUR)

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Singapore

44 218

36 590

27 007

22 485

Indeksi

100

83

61

51

Kiina

29 515

26 622

21 224

20 683

Indeksi

100

90

72

70

Oman

29 875

27 665

23 440

22 597

Indeksi

100

93

78

76

Muut kolmannet maat

38 324

35 987

45 628

46 938

Indeksi

100

94

119

122

Yhteensä

39 020

32 953

25 193

22 385

Indeksi

100

84

65

57

| (118) | Keskimääräiset tuontihinnat kolmansista maista ovat tarkastelujaksolla laskeneet huomattavasti eli 43 prosenttia. Vaikka tärkeimpien vientimaiden (Singapore, Kiina ja Oman) hinnat alittivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin hinnat noin 20 prosentilla tuotekohtaisesti ja tuontimääriä voidaan pitää merkittävinä, alihintaiset tuontituotteet eivät ilmeisesti vaikuttaneet unionin tuotannonalan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(118)

Keskimääräiset tuontihinnat kolmansista maista ovat tarkastelujaksolla laskeneet huomattavasti eli 43 prosenttia. Vaikka tärkeimpien vientimaiden (Singapore, Kiina ja Oman) hinnat alittivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin hinnat noin 20 prosentilla tuotekohtaisesti ja tuontimääriä voidaan pitää merkittävinä, alihintaiset tuontituotteet eivät ilmeisesti vaikuttaneet unionin tuotannonalan kannattavuuteen.

| (119) | Yksi unionin tuottaja väitti, että keskimääräisten tuontihintojen kehityksen analyysissä olisi pitänyt ottaa huomioon eri tuotelajit. Tässä yhteydessä on huomautettava, että yleisen käytännön mukaisesti muun muassa hintojen kehityksen analyysi olisi tehtävä tarkasteltavana olevan tuotteen pohjalta riippumatta kunkin tuotelajin osuudesta. On myös huomattava, että tässä tapauksessa kolmansien maiden tuotteiden tuontihintojen kehityksestä tarkastelujaksolla ei tehty päätelmiä. Sen vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(119)

Yksi unionin tuottaja väitti, että keskimääräisten tuontihintojen kehityksen analyysissä olisi pitänyt ottaa huomioon eri tuotelajit. Tässä yhteydessä on huomautettava, että yleisen käytännön mukaisesti muun muassa hintojen kehityksen analyysi olisi tehtävä tarkasteltavana olevan tuotteen pohjalta riippumatta kunkin tuotelajin osuudesta. On myös huomattava, että tässä tapauksessa kolmansien maiden tuotteiden tuontihintojen kehityksestä tarkastelujaksolla ei tehty päätelmiä. Sen vuoksi väite oli hylättävä.

| (120) | Kaikki unionin tuottajat väittivät, että tuonti muun muassa Kiinasta ja Omanista käsitti lähinnä eläimille annettavaa amoksilliinitrihydraattia, mikä olisi pitänyt ottaa huomioon edellä mainittujen hintojen analysoinnissa. Tämän osalta on todettava, että tarkasteltavana oleva tuote kattaa sekä ihmisille että eläimille tarkoitettavat antibiootit. Väitteen tueksi ei myöskään esitetty mitään näyttöä. Näin ollen edellä esitetty väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(120)

Kaikki unionin tuottajat väittivät, että tuonti muun muassa Kiinasta ja Omanista käsitti lähinnä eläimille annettavaa amoksilliinitrihydraattia, mikä olisi pitänyt ottaa huomioon edellä mainittujen hintojen analysoinnissa. Tämän osalta on todettava, että tarkasteltavana oleva tuote kattaa sekä ihmisille että eläimille tarkoitettavat antibiootit. Väitteen tueksi ei myöskään esitetty mitään näyttöä. Näin ollen edellä esitetty väite oli hylättävä.

| (121) | Yksi unionin tuottaja kyseenalaisti amoksisilliinitrihydraatin ja ampisilliinitrihydraatin hintojen välisen vertailun tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska Eurostatin tiedoissa näitä kahta tuotelajia ei erotella toisistaan. Koska havaittiin, että unionin tuotannonalan hinnat näiden kahden tuotelajin osalta olivat samat, yhdistetyn hintavertailun tekeminen oli mahdollista. |
| --- | --- |

(121)

Yksi unionin tuottaja kyseenalaisti amoksisilliinitrihydraatin ja ampisilliinitrihydraatin hintojen välisen vertailun tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska Eurostatin tiedoissa näitä kahta tuotelajia ei erotella toisistaan. Koska havaittiin, että unionin tuotannonalan hinnat näiden kahden tuotelajin osalta olivat samat, yhdistetyn hintavertailun tekeminen oli mahdollista.

| (122) | Kaikki unionin tuottajat ilmoittivat, että tuonti Singaporesta tapahtui siirtohintaan etuyhteydessä olevien osapuolten välillä. Näin ollen tämän tuonnin ottaminen huomioon vääristäisi muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskihintoja. Todettakoon, että jos tätä tuontia ei oteta huomioon hintavertailussa, edellä mainittu hinnan alittavuuden marginaalia koskeva tulos ei muuttuisi merkittävästi, ja päätelmä, jonka mukaan halvoin hinnoin tuleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannon kannattavuuteen, olisi edelleen pätevä. |
| --- | --- |

(122)

Kaikki unionin tuottajat ilmoittivat, että tuonti Singaporesta tapahtui siirtohintaan etuyhteydessä olevien osapuolten välillä. Näin ollen tämän tuonnin ottaminen huomioon vääristäisi muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskihintoja. Todettakoon, että jos tätä tuontia ei oteta huomioon hintavertailussa, edellä mainittu hinnan alittavuuden marginaalia koskeva tulos ei muuttuisi merkittävästi, ja päätelmä, jonka mukaan halvoin hinnoin tuleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannon kannattavuuteen, olisi edelleen pätevä.

5.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (123) | Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myynnin määrä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus ja kannattavuus. Mikäli mahdollista ja perusteltua, näitä tietoja verrattiin tämän jälkeen kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin täysipainoinen kuva. |
| --- | --- |

(123)

Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myynnin määrä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus ja kannattavuus. Mikäli mahdollista ja perusteltua, näitä tietoja verrattiin tämän jälkeen kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta unionin tuotannonalan tilanteesta saatiin täysipainoinen kuva.

| (124) | Muiden taloudellisten indikaattorien osalta tutkimuksen perusteella todettiin kuitenkin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat, kasvu ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, onko tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(124)

Muiden taloudellisten indikaattorien osalta tutkimuksen perusteella todettiin kuitenkin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat, kasvu ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, onko tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.

| (125) | Niiden tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella menettelyn päättämistä ehdotettiin, yhdeltä unionin tuottajalta saatiin huomautuksia, ja niiden perusteella joitakin seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esiintyviä taloudellisia indikaattoreita korjattiin. Nämä muutokset eivät olleet sellaisia, että ne vaikuttaisivat unionin tuotannonalan tilannetta koskeviin päätelmiin. |
| --- | --- |

(125)

Niiden tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella menettelyn päättämistä ehdotettiin, yhdeltä unionin tuottajalta saatiin huomautuksia, ja niiden perusteella joitakin seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esiintyviä taloudellisia indikaattoreita korjattiin. Nämä muutokset eivät olleet sellaisia, että ne vaikuttaisivat unionin tuotannonalan tilannetta koskeviin päätelmiin.

5.5.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 104 | 107 |
| Tuotanto (indeksi) | 100 | 95 | 96 | 98 |
| Kapasiteetin käyttöaste (indeksi) | 100 | 95 | 92 | 91 |

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kapasiteetti (indeksi)

100

100

104

107

Tuotanto (indeksi)

100

95

96

98

Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)

100

95

92

91

| (126) | Unionin tuotannon tuotantokapasiteetti oli vakaa vuosina 2007 ja 2008, minkä jälkeen se nousi 4 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 3 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(126)

Unionin tuotannon tuotantokapasiteetti oli vakaa vuosina 2007 ja 2008, minkä jälkeen se nousi 4 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vielä 3 prosenttiyksikköä.

| (127) | Tuotantomäärä ei kuitenkaan seurannut tätä kehitystä, mikä johtui unionin yhden tuottajan kokemista odottamattomista teknisistä vaikeuksista vuonna 2008, jolloin tuotantomäärä laski 5 prosenttia ja elpyi vähitellen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon mennessä. |
| --- | --- |

(127)

Tuotantomäärä ei kuitenkaan seurannut tätä kehitystä, mikä johtui unionin yhden tuottajan kokemista odottamattomista teknisistä vaikeuksista vuonna 2008, jolloin tuotantomäärä laski 5 prosenttia ja elpyi vähitellen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon mennessä.

| (128) | Tuotantokapasiteetin lisäyksen ja hienoisen tuotannon heikkenemisen tuloksena kapasiteetin käyttöaste laski jatkuvasti tarkastelujaksolla ja päätyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lopulta vuoden 2007 tasoa 9 prosenttia alhaisemmalle tasolle. |
| --- | --- |

(128)

Tuotantokapasiteetin lisäyksen ja hienoisen tuotannon heikkenemisen tuloksena kapasiteetin käyttöaste laski jatkuvasti tarkastelujaksolla ja päätyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lopulta vuoden 2007 tasoa 9 prosenttia alhaisemmalle tasolle.

5.5.2   Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus

5.5.2.1   Myynti vapailla markkinoilla

| Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrän indeksi | 100 | 97 | 93 | 99 |
| Keskimääräisen myyntihinnan indeksi | 100 | 121 | 104 | 104 |
| Markkinaosuusindeksi | 100 | 90 | 79 | 78 |

Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrän indeksi

100

97

93

99

Keskimääräisen myyntihinnan indeksi

100

121

104

104

Markkinaosuusindeksi

100

90

79

78

| (129) | Unionin tuotannon myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman pienempi kuin vuonna 2007, laski 7 prosenttia vuonna 2009 ja kasvoi sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 6 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(129)

Unionin tuotannon myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman pienempi kuin vuonna 2007, laski 7 prosenttia vuonna 2009 ja kasvoi sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 6 prosenttiyksikköä.

| (130) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Hinnat nousivat aluksi vuonna 2008 voimakkaasti 21 prosentilla ja laskivat sitten 17 prosenttiyksikköä vuonna 2009 ja pysyivät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan vakaina. |
| --- | --- |

(130)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoilla nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Hinnat nousivat aluksi vuonna 2008 voimakkaasti 21 prosentilla ja laskivat sitten 17 prosenttiyksikköä vuonna 2009 ja pysyivät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan vakaina.

| (131) | Yksi unionin tuottaja väitti, että Intiasta tulevan tuonnin hintavaikutusta unionin tuotannonalaan ei ollut arvioitu oikein. Tämän vuoksi on ennen kaikkea todettava, että hinnan alittavuutta ei ollut havaittavissa, kuten 115 kappaleessa on todettu. Lisäksi, kuten edeltävässä kappaleessa on mainittu, unionin tuotannonalan hinnat kasvoivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Näin ollen todetaan, että Intiasta tulevalla tuonnilla ei ollut negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(131)

Yksi unionin tuottaja väitti, että Intiasta tulevan tuonnin hintavaikutusta unionin tuotannonalaan ei ollut arvioitu oikein. Tämän vuoksi on ennen kaikkea todettava, että hinnan alittavuutta ei ollut havaittavissa, kuten 115 kappaleessa on todettu. Lisäksi, kuten edeltävässä kappaleessa on mainittu, unionin tuotannonalan hinnat kasvoivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Näin ollen todetaan, että Intiasta tulevalla tuonnilla ei ollut negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen.

| (132) | Etuyhteydettömille osapuolille suuntautuvan myynnin väheneminen unionin markkinoilla heijastui markkinaosuuteen, joka laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 22 prosenttiyksikköä verrattuna vuoden 2007 tilanteeseen. |
| --- | --- |

(132)

Etuyhteydettömille osapuolille suuntautuvan myynnin väheneminen unionin markkinoilla heijastui markkinaosuuteen, joka laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 22 prosenttiyksikköä verrattuna vuoden 2007 tilanteeseen.

5.5.2.2   Kytkösmarkkinat

| Unionin kytkösmarkkinat | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (indeksi) | 100 | 115 | 122 | 128 |
| Kytkösmarkkinoiden keskimääräinen myyntihinta (indeksi) | 100 | 100 | 111 | 110 |
| Markkinaosuus (indeksi) | 100 | 109 | 104 | 100 |

Unionin kytkösmarkkinat

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrä (indeksi)

100

115

122

128

Kytkösmarkkinoiden keskimääräinen myyntihinta (indeksi)

100

100

111

110

Markkinaosuus (indeksi)

100

109

104

100

| (133) | Vaikka unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä oli laskussa tarkastelujaksolla lisääntyvästä kysynnästä huolimatta, kytkösmarkkinoiden myynti lisääntyi 28 prosenttia. |
| --- | --- |

(133)

Vaikka unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä oli laskussa tarkastelujaksolla lisääntyvästä kysynnästä huolimatta, kytkösmarkkinoiden myynti lisääntyi 28 prosenttia.

| (134) | Unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoiden markkinaosuus kasvoi vuonna 2008 9 prosenttiyksikköä ja laski vähitellen vuoden 2007 tasolle. |
| --- | --- |

(134)

Unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoiden markkinaosuus kasvoi vuonna 2008 9 prosenttiyksikköä ja laski vähitellen vuoden 2007 tasolle.

5.5.2.3   Unionin tuotannonalan markkinaosuus/kasvu

| Myynti etuyhteydettömille asiakkaille, kytkösmarkkinat ja kytköskäyttö | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrän indeksi | 100 | 107 | 108 | 114 |
| Markkinaosuusindeksi | 100 | 100 | 92 | 90 |

Myynti etuyhteydettömille asiakkaille, kytkösmarkkinat ja kytköskäyttö

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrän indeksi

100

107

108

114

Markkinaosuusindeksi

100

100

92

90

| (135) | Unionin tuotannonalan kokonaismarkkinaosuus mitattiin laskemalla yhteen vapaiden ja kytkösmarkkinoiden myynnin määrät unionissa. Vaikka myynnin määrä lisääntyi tarkastelujaksolla 14 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä samaan aikaan, kuin kulutus markkinoilla lisääntyi 28 prosenttia samalla kaudella. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen lisääntymisestä. |
| --- | --- |

(135)

Unionin tuotannonalan kokonaismarkkinaosuus mitattiin laskemalla yhteen vapaiden ja kytkösmarkkinoiden myynnin määrät unionissa. Vaikka myynnin määrä lisääntyi tarkastelujaksolla 14 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä samaan aikaan, kuin kulutus markkinoilla lisääntyi 28 prosenttia samalla kaudella. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen lisääntymisestä.

5.5.3   Varastot

| Varastot | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrän indeksi | 100 | 74 | 63 | 46 |

Varastot

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Määrän indeksi

100

74

63

46

| (136) | Varastot vähenivät 54 prosenttia vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, mikä selittyy lähinnä kytkösmarkkinoiden kysynnän lisääntymisellä. |
| --- | --- |

(136)

Varastot vähenivät 54 prosenttia vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, mikä selittyy lähinnä kytkösmarkkinoiden kysynnän lisääntymisellä.

5.5.4   Kannattavuus

5.5.4.1   Kannattavuus vapailla markkinoilla

| Kannattavuus vapailla markkinoilla | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 447 | 218 | 253 |

Kannattavuus vapailla markkinoilla

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indeksi

100

447

218

253

| (137) | Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntatuvan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla parani tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi eli 153 prosenttiyksikköä. Tämä kehitys voi selittyä sillä, että keskimääräinen hintataso nousi 2 prosenttia ja tuotantokustannukset laskivat. Edellisen voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettuun voittomarginaaliin verrattuna voitto kasvoi yli 400 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(137)

Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntatuvan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla parani tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi eli 153 prosenttiyksikköä. Tämä kehitys voi selittyä sillä, että keskimääräinen hintataso nousi 2 prosenttia ja tuotantokustannukset laskivat. Edellisen voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettuun voittomarginaaliin verrattuna voitto kasvoi yli 400 prosenttiyksikköä.

| (138) | Huomattakoon, että lukuun ottamatta vuotta 2007 unionin tuotannonalan voittotaso oli tarkastelujaksolla korkeampi kuin tavoitevoittomarginaali, jäljempänä ’tavoitevoitto’, joka oli asetettu aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ja joka oli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Huomattakoon, että lukuun ottamatta vuotta 2007 unionin tuotannonalan voittotaso oli tarkastelujaksolla korkeampi kuin tavoitevoittomarginaali, jäljempänä ’tavoitevoitto’, joka oli asetettu aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ja joka oli 10 prosenttia.

| (139) | Kaksi unionin tuottajaa väitti, että kannattavuutta ei ollut arvioitu oikein, koska alhaisemman jalostusasteen toimittajien saama voitto vähennettiin niiden kustannuksista. On kuitenkin yleisenä käytäntönä vähentää raaka-aineiden tuotantoon osallistuvien etuyhteydessä olevien osapuolten saamat voitot. Näin ollen tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(139)

Kaksi unionin tuottajaa väitti, että kannattavuutta ei ollut arvioitu oikein, koska alhaisemman jalostusasteen toimittajien saama voitto vähennettiin niiden kustannuksista. On kuitenkin yleisenä käytäntönä vähentää raaka-aineiden tuotantoon osallistuvien etuyhteydessä olevien osapuolten saamat voitot. Näin ollen tämä väite oli hylättävä.

5.5.4.2   Kytkösmarkkinoiden kannattavuus

| Kytkösmarkkinoiden kannattavuus | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 55 | 153 | 151 |

Kytkösmarkkinoiden kannattavuus

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Indeksi

100

55

153

151

| (140) | Unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoiden myynnin kannattavuus unionin markkinoilla parani tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 51 prosenttia Tämä kehitys selittyy suurelta osin sillä, että keskimääräiset hinnat nousivat 10 prosenttia. Koska tämä hintakehitys kuitenkin perustuu siirtohintoihin, ei edellä esitetystä voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä. |
| --- | --- |

(140)

Unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoiden myynnin kannattavuus unionin markkinoilla parani tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 51 prosenttia Tämä kehitys selittyy suurelta osin sillä, että keskimääräiset hinnat nousivat 10 prosenttia. Koska tämä hintakehitys kuitenkin perustuu siirtohintoihin, ei edellä esitetystä voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

5.5.5   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuottoaste, kassavirta ja pääoman saanti

| | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (indeksi) | 100 | 246 | 342 | 129 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (indeksi) | 100 | 233 | 52 | 62 |
| Kassavirta (indeksi) | 100 | 236 | 83 | 107 |

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Investoinnit (indeksi)

100

246

342

129

Sijoitetun pääoman tuotto (indeksi)

100

233

52

62

Kassavirta (indeksi)

100

236

83

107

| (141) | Investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksolla. Investoinnit liittyivät tuotantokapasiteetin lisäykseen, jolla tavoiteltiin tehokkuuden lisäämistä sekä kytkösmarkkinoilla että vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(141)

Investoinnit lisääntyivät tarkastelujaksolla. Investoinnit liittyivät tuotantokapasiteetin lisäykseen, jolla tavoiteltiin tehokkuuden lisäämistä sekä kytkösmarkkinoilla että vapailla markkinoilla.

| (142) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että sijoitetun pääoman tuottoaste, eli tuotteesta ennen veroja saatu nettovoitto ilmaistuna prosenttiosuutena tuotteeseen kohdennettavan kiinteän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta, väheni tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että sijoitetun pääoman tuottoaste, eli tuotteesta ennen veroja saatu nettovoitto ilmaistuna prosenttiosuutena tuotteeseen kohdennettavan kiinteän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta, väheni tarkastelujaksolla.

| (143) | Kassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttia, koska kannattavuuden lasku pystyttiin tarkastelujakson jälkimmäisellä puoliskolla kompensoimaan varaston vähennyksellä. |
| --- | --- |

(143)

Kassavirta kasvoi tarkastelujaksolla 7 prosenttia, koska kannattavuuden lasku pystyttiin tarkastelujakson jälkimmäisellä puoliskolla kompensoimaan varaston vähennyksellä.

5.5.6   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 2007 | 2008 | 2009 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (indeksi) | 100 | 106 | 111 | 109 |
| Tuottavuus (indeksi) | 100 | 89 | 87 | 89 |
| Palkat (indeksi) | 100 | 104 | 106 | 106 |

2007

2008

2009

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys (indeksi)

100

106

111

109

Tuottavuus (indeksi)

100

89

87

89

Palkat (indeksi)

100

104

106

106

| (144) | Työllisyys lisääntyi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia yhdenmukaisesti tuotantokapasiteettiin kohdistuvien sijoitusten kanssa, ja keskimääräinen palkka kasvoi vain 6 prosenttia. Tuottavuus laski kaiken kaikkiaan 11 prosenttia yhden unionin tuottajan kohtaamien odottamattomien teknisten vaikeuksien vuoksi. |
| --- | --- |

(144)

Työllisyys lisääntyi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia yhdenmukaisesti tuotantokapasiteettiin kohdistuvien sijoitusten kanssa, ja keskimääräinen palkka kasvoi vain 6 prosenttia. Tuottavuus laski kaiken kaikkiaan 11 prosenttia yhden unionin tuottajan kohtaamien odottamattomien teknisten vaikeuksien vuoksi.

5.5.7   Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrän suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

| (145) | Kun otetaan huomioon tuettu tuonti Intiasta, tukien todellisen määrän aiheuttamia vaikutuksia ei voida pitää merkittävinä. |
| --- | --- |

(145)

Kun otetaan huomioon tuettu tuonti Intiasta, tukien todellisen määrän aiheuttamia vaikutuksia ei voida pitää merkittävinä.

| (146) | Unionin tuotannonalan tilanne parani tarkasteluajanjaksolla huomattavasti edellisestä tutkimuksesta. Näin ollen voidaan arvioida, että unionin tuotanto onnistui täysin toipumaan aiemmista tuista. |
| --- | --- |

(146)

Unionin tuotannonalan tilanne parani tarkasteluajanjaksolla huomattavasti edellisestä tutkimuksesta. Näin ollen voidaan arvioida, että unionin tuotanto onnistui täysin toipumaan aiemmista tuista.

5.6   Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevat päätelmät

| (147) | Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä oli vähäinen. Tiettyjä vahingon osoittimia, kuten markkinaosuus, tuotannon määrä ja pääoman tuottoaste, lukuun ottamatta useimpien vahingon osoittimien, mukaan lukien kannattavuus (+ 153 %), myyntihinta (+ 4 %), myynnin määrä (+ 14 %), työllisyys (+ 10 %) ja investoinnit (+ 29 %), kehitys oli tarkastelujaksolla positiivista. Unionin markkinoilla saavutetut voitot olivat vuotta 2007 lukuun ottamatta edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa asetettua tavoitevoittomarginaalia, joka oli 10 prosenttia, korkeammat. Useimpien mittareiden osoittama positiivinen kehityssuunta johtui lähinnä unionin tuotannonalan luotettavuudesta ja pitkäaikaisesta asiakassuhteesta, jonka se on kehittänyt aiempien vuosien aikana, mutta myös hintatasosta, jonka se onnistui saavuttamaan markkinoilla. |
| --- | --- |

(147)

Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä oli vähäinen. Tiettyjä vahingon osoittimia, kuten markkinaosuus, tuotannon määrä ja pääoman tuottoaste, lukuun ottamatta useimpien vahingon osoittimien, mukaan lukien kannattavuus (+ 153 %), myyntihinta (+ 4 %), myynnin määrä (+ 14 %), työllisyys (+ 10 %) ja investoinnit (+ 29 %), kehitys oli tarkastelujaksolla positiivista. Unionin markkinoilla saavutetut voitot olivat vuotta 2007 lukuun ottamatta edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa asetettua tavoitevoittomarginaalia, joka oli 10 prosenttia, korkeammat. Useimpien mittareiden osoittama positiivinen kehityssuunta johtui lähinnä unionin tuotannonalan luotettavuudesta ja pitkäaikaisesta asiakassuhteesta, jonka se on kehittänyt aiempien vuosien aikana, mutta myös hintatasosta, jonka se onnistui saavuttamaan markkinoilla.

| (148) | Yksi unionin tuottaja väitti, että hinnan ja voiton kehityssuuntien analysoinnissa olisi otettava huomioon puute raaka-aineista vuosina 2007 ja 2008. Väitteiden mukaan näiden puutteiden takia hinnat ja voitot nousivat poikkeuksellisesti vuonna 2008 ja jossain määrin vuonna 2009. Kuten taulukoista 5.5.2.1 ja 5.5.4.1 voidaan nähdä, poikkeuksellinen hintojen ja voittojen nousu koskee vain vuotta 2008. Puute raaka-aineista ei näytä vaikuttaneen enää vuonna 2009 eikä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatujen voittojen määrään. Edellä 139 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan voitot olivat koko tarkasteluajanjaksolla tavoitevoittomarginaalia korkeammat, pätee. |
| --- | --- |

(148)

Yksi unionin tuottaja väitti, että hinnan ja voiton kehityssuuntien analysoinnissa olisi otettava huomioon puute raaka-aineista vuosina 2007 ja 2008. Väitteiden mukaan näiden puutteiden takia hinnat ja voitot nousivat poikkeuksellisesti vuonna 2008 ja jossain määrin vuonna 2009. Kuten taulukoista 5.5.2.1 ja 5.5.4.1 voidaan nähdä, poikkeuksellinen hintojen ja voittojen nousu koskee vain vuotta 2008. Puute raaka-aineista ei näytä vaikuttaneen enää vuonna 2009 eikä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatujen voittojen määrään. Edellä 139 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan voitot olivat koko tarkasteluajanjaksolla tavoitevoittomarginaalia korkeammat, pätee.

| (149) | Unionin tuotannonalan optio myydä osa tuotannostaan kytkösmarkkinoilla takasi kapasiteetin korkean käyttöasteen ja antoi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden pienentää kiinteitä kustannuksia ja pysyä kustannuskilpailukykyisenä. |
| --- | --- |

(149)

Unionin tuotannonalan optio myydä osa tuotannostaan kytkösmarkkinoilla takasi kapasiteetin korkean käyttöasteen ja antoi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden pienentää kiinteitä kustannuksia ja pysyä kustannuskilpailukykyisenä.

| (150) | Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalaa kuvaavien indikaattoreiden positiivisen kehityksen perusteella sille ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(150)

Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalaa kuvaavien indikaattoreiden positiivisen kehityksen perusteella sille ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.

5.7   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (151) | Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, tuettu tuonti ei vaikuttanut haitallisesti unionin tuotannonalan tulokseen. Kuten edellä on todettu, voidaan katsoa, ettei tuotannonala kärsinyt tarkastelujaksolla merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(151)

Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain vähäisiä määriä, tuettu tuonti ei vaikuttanut haitallisesti unionin tuotannonalan tulokseen. Kuten edellä on todettu, voidaan katsoa, ettei tuotannonala kärsinyt tarkastelujaksolla merkittävää vahinkoa.

6.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (152) | Unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, sillä useimmat vahingon osoittimet ilmaisivat positiivista kehitystä kyseisellä ajanjaksolla. Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon toistumiseen. |
| --- | --- |

(152)

Unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, sillä useimmat vahingon osoittimet ilmaisivat positiivista kehitystä kyseisellä ajanjaksolla. Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon toistumiseen.

6.1   Käyttämätön kapasiteetti tarkasteltavassa valtiossa

| (153) | Tutkimuksen mukaan kolmen yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noussut hyvin korkeaksi. Tämän perusteella käyttämättä jäänyt kapasiteetti, joka voitaisiin toimenpiteiden puuttuessa ohjata unionin markkinoille, näyttäisi olevan rajallinen. |
| --- | --- |

(153)

Tutkimuksen mukaan kolmen yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noussut hyvin korkeaksi. Tämän perusteella käyttämättä jäänyt kapasiteetti, joka voitaisiin toimenpiteiden puuttuessa ohjata unionin markkinoille, näyttäisi olevan rajallinen.

| (154) | Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen monet unionin tuottajat väittivät, että Intiassa oli paljon käyttämätöntä kapasiteettia ja että yhteistyössä olevien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetin käyttöaste ei ollut edustava otos Intian koko sektorista. Yksi unionin tuottaja väitti jopa, että seitsemän johtavan intialaisen viejän käyttämätön kapasiteetti olisi määrältään unionin vapaiden markkinoiden kulutusta huomattavasti suurempi. |
| --- | --- |

(154)

Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen monet unionin tuottajat väittivät, että Intiassa oli paljon käyttämätöntä kapasiteettia ja että yhteistyössä olevien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetin käyttöaste ei ollut edustava otos Intian koko sektorista. Yksi unionin tuottaja väitti jopa, että seitsemän johtavan intialaisen viejän käyttämätön kapasiteetti olisi määrältään unionin vapaiden markkinoiden kulutusta huomattavasti suurempi.

| (155) | Ensiksi olisi korostettava, että kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöaste laskettiin painotettuna keskiarvona, joka perustui vahvistettuihin ja tarkasteltavana olevan tuotteen kannalta olennaisiin tietoihin. Lisäksi yhteistyössä toimineet kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat suuria tuottajia ja kuuluivat niiden seitsemän intialaisen viejän joukkoon, joita väitteen esittäjä nimitti johtaviksi. Sitä vastoin unionin tuottajien näistä seitsemästä intialaisesta tuottajasta esittämät tiedot perustuvat lähinnä markkinatietämykseen, eikä tietoja pystytty perustelemaan asiatietoihin pohjautuvilla todisteilla, vaikka sitä nimenomaisesti pyydettiin. Näin ollen näitä tietoja ei voitu ottaa huomioon ja vahvistettiin, että asiakirjoissa esiintyneiden todennettujen tietojen perusteella Intian käyttämättä jäänyt kapasiteetti vaikuttaa olevan vähäinen. |
| --- | --- |

(155)

Ensiksi olisi korostettava, että kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöaste laskettiin painotettuna keskiarvona, joka perustui vahvistettuihin ja tarkasteltavana olevan tuotteen kannalta olennaisiin tietoihin. Lisäksi yhteistyössä toimineet kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat suuria tuottajia ja kuuluivat niiden seitsemän intialaisen viejän joukkoon, joita väitteen esittäjä nimitti johtaviksi. Sitä vastoin unionin tuottajien näistä seitsemästä intialaisesta tuottajasta esittämät tiedot perustuvat lähinnä markkinatietämykseen, eikä tietoja pystytty perustelemaan asiatietoihin pohjautuvilla todisteilla, vaikka sitä nimenomaisesti pyydettiin. Näin ollen näitä tietoja ei voitu ottaa huomioon ja vahvistettiin, että asiakirjoissa esiintyneiden todennettujen tietojen perusteella Intian käyttämättä jäänyt kapasiteetti vaikuttaa olevan vähäinen.

6.2   Intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäyttäytyminen

| (156) | Virallisista intialaisista tilastoista saatujen tietojen perusteella selvitettiin, että vientihinnat Intian kymmenelle suurimmalle vientimarkkinalle olivat keskimäärin noin 20 prosenttia alemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä Intian vientihinnat olivat yhdenmukaiset muiden unionin markkinoiden päätoimijoiden hintojen kanssa, kuten 119 kappaleessa on todettu. Näistä muista maista halvoin hinnoin tulevan tuonnin ei todettu vaikuttavan negatiivisesti unionin tuotannonalan tulokseen tarkastelujaksolla. Näin ollen voidaan todeta, että vaikka toimenpiteiden annetaan raueta, Intian vientihinnat eivät todennäköisesti vahingoita unionin tuotannonalaa, koska se jo kohtaa muista sellaisista vientimaista tulevaa kilpailua, joiden hintakäyttäytyminen on samanlaista, kärsimättä merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(156)

Virallisista intialaisista tilastoista saatujen tietojen perusteella selvitettiin, että vientihinnat Intian kymmenelle suurimmalle vientimarkkinalle olivat keskimäärin noin 20 prosenttia alemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä Intian vientihinnat olivat yhdenmukaiset muiden unionin markkinoiden päätoimijoiden hintojen kanssa, kuten 119 kappaleessa on todettu. Näistä muista maista halvoin hinnoin tulevan tuonnin ei todettu vaikuttavan negatiivisesti unionin tuotannonalan tulokseen tarkastelujaksolla. Näin ollen voidaan todeta, että vaikka toimenpiteiden annetaan raueta, Intian vientihinnat eivät todennäköisesti vahingoita unionin tuotannonalaa, koska se jo kohtaa muista sellaisista vientimaista tulevaa kilpailua, joiden hintakäyttäytyminen on samanlaista, kärsimättä merkittävää vahinkoa.

| (157) | Kaksi unionin tuottajaa ilmoitti myös, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset tuottajat ohjaisivat nykyään muille markkinoille myydyn viennin unionin markkinoille siksi, että unionin markkinoiden hinnat ovat houkuttelevia. Ensiksikin todettakoon, että jos intialaiset tuottajat ohjaisivat vientiään unioniin, ne alkaisivat kilpailla muiden sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka jo tuovat huomattavia määriä unioniin. Lisäksi kuten 119 kappaleessa on todettu, kolmansista maista tuleva tuonti, jonka hinnat vastaavat Intian muille markkinoille suuntautuvan viennin hintoja, ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalan tulokseen. Tämän vuoksi katsotaan, että Intian unioniin suuntautuvan viennin määrän lisääntyminen muiden vientimarkkinoiden hintoja vastaavilla hinnoilla ei aiheuta unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(157)

Kaksi unionin tuottajaa ilmoitti myös, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaiset tuottajat ohjaisivat nykyään muille markkinoille myydyn viennin unionin markkinoille siksi, että unionin markkinoiden hinnat ovat houkuttelevia. Ensiksikin todettakoon, että jos intialaiset tuottajat ohjaisivat vientiään unioniin, ne alkaisivat kilpailla muiden sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka jo tuovat huomattavia määriä unioniin. Lisäksi kuten 119 kappaleessa on todettu, kolmansista maista tuleva tuonti, jonka hinnat vastaavat Intian muille markkinoille suuntautuvan viennin hintoja, ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalan tulokseen. Tämän vuoksi katsotaan, että Intian unioniin suuntautuvan viennin määrän lisääntyminen muiden vientimarkkinoiden hintoja vastaavilla hinnoilla ei aiheuta unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

| (158) | Lisäksi kahden unionin tuottajan mukaan se, että Yhdysvalloissa on asetettu tiettyjen intialaisten antibioottien tuotantolaitosten vastaisia tuontikieltoja, ohjaa ylimääräistä tuontia unionin markkinoille. Edeltävässä kappaleessa olevat viennin mahdollista uudelleenohjaamista koskevat päätelmät pätevät edelleen tämän asian osalta. |
| --- | --- |

(158)

Lisäksi kahden unionin tuottajan mukaan se, että Yhdysvalloissa on asetettu tiettyjen intialaisten antibioottien tuotantolaitosten vastaisia tuontikieltoja, ohjaa ylimääräistä tuontia unionin markkinoille. Edeltävässä kappaleessa olevat viennin mahdollista uudelleenohjaamista koskevat päätelmät pätevät edelleen tämän asian osalta.

6.3   Kytkösmarkkinat

| (159) | Kytkösmarkkinoiden osuus unionin tuotannonalan vapaista markkinoista ja kytkösmarkkinoista tarkastelujaksolla oli 50–60 prosenttia, ja kulutus lisääntyi yli 20 prosenttia unionin tuotannon kytkösmarkkinoilla samalla ajanjaksolla. Kun otetaan huomioon näiden markkinoiden ominaispiirteet ja koko, katsotaan, että vaikka toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intian viennin todennäköinen kasvu ei vaikuttaisi kytkösmarkkinoihin, jotka näin ollen edelleenkin takaisivat korkean tuotantokapasiteetin käyttöasteen ja suurtuotannon edut unionin tuotannonalalla. |
| --- | --- |

(159)

Kytkösmarkkinoiden osuus unionin tuotannonalan vapaista markkinoista ja kytkösmarkkinoista tarkastelujaksolla oli 50–60 prosenttia, ja kulutus lisääntyi yli 20 prosenttia unionin tuotannon kytkösmarkkinoilla samalla ajanjaksolla. Kun otetaan huomioon näiden markkinoiden ominaispiirteet ja koko, katsotaan, että vaikka toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intian viennin todennäköinen kasvu ei vaikuttaisi kytkösmarkkinoihin, jotka näin ollen edelleenkin takaisivat korkean tuotantokapasiteetin käyttöasteen ja suurtuotannon edut unionin tuotannonalalla.

6.4   Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (160) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Intiasta tuleva tuettu tuonti ei todennäköisesti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska useimpien vahingon osoittimien kehitys oli tarkastelujaksolla positiivista huolimatta muista maista tulevasta merkittävästä ja kasvavasta tuonnista, jonka hinnat vastasivat Intian vientiä muihin maihin. Näin ollen päätellään, että merkittävän vahingon aiheutuminen ei ole todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(160)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Intiasta tuleva tuettu tuonti ei todennäköisesti aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, koska useimpien vahingon osoittimien kehitys oli tarkastelujaksolla positiivista huolimatta muista maista tulevasta merkittävästä ja kasvavasta tuonnista, jonka hinnat vastasivat Intian vientiä muihin maihin. Näin ollen päätellään, että merkittävän vahingon aiheutuminen ei ole todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

7.   UNIONIN ETU

| (161) | Yksi unionin tuottaja vaati, että unionin etua olisi testattava analyysillä. Tämän osalta pääteltiin, että koska vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, unionin edun testaaminen ei ole tarkoituksenmukaista. Näin ollen vaatimus hylätään. |
| --- | --- |

(161)

Yksi unionin tuottaja vaati, että unionin etua olisi testattava analyysillä. Tämän osalta pääteltiin, että koska vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, unionin edun testaaminen ei ole tarkoituksenmukaista. Näin ollen vaatimus hylätään.

8.   ERITYISET SEURANTATOIMET

| (162) | Edellä 100 kappaleessa kuvattujen tuen jatkumisen todennäköisyyttä koskevien havaintojen sekä sen mahdollisten tulevaa vientiä koskevien vaikutusten perusteella komissio seuraa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimääriä. Jos määrät muuttuvat merkittävästi, komissio harkitsee, mihin toimiin mahdollisesti ryhdytään. |
| --- | --- |

(162)

Edellä 100 kappaleessa kuvattujen tuen jatkumisen todennäköisyyttä koskevien havaintojen sekä sen mahdollisten tulevaa vientiä koskevien vaikutusten perusteella komissio seuraa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimääriä. Jos määrät muuttuvat merkittävästi, komissio harkitsee, mihin toimiin mahdollisesti ryhdytään.

| (163) | Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle. |
| --- | --- |

(163)

Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle.

9.   VOIMASSAOLON PÄÄTTYMINEN

| (164) | Tämän tutkimuksen perusteella katsotaan, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustullien kumoaminen on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

(164)

Tämän tutkimuksen perusteella katsotaan, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustullien kumoaminen on tarkoituksenmukaista.

| (165) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella ehdotettiin, että tutkimus päätetään, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Saadut huomautukset käsiteltiin edellä esitettyjen asiaan liittyvien osioiden alla, eivätkä ne olleet sellaisia, että ne olisivat vaikuttaneet edellä esitettyihin päätelmiin, |
| --- | --- |

(165)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella ehdotettiin, että tutkimus päätetään, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Saadut huomautukset käsiteltiin edellä esitettyjen asiaan liittyvien osioiden alla, eivätkä ne olleet sellaisia, että ne olisivat vaikuttaneet edellä esitettyihin päätelmiin,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan 2 alakohdan perusteella vireille pantu CN-koodeihin ex 2941 10 00 ja ex 2941 90 00 tällä hetkellä kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja kumotaan Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevat voimassa olevat toimenpiteet.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä elokuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUVL L 121, 13.5.2005, s. 1.

2

(3)  EYVL L 273, 9.10.1998, s. 1.

3

(4)  EUVL L 319, 29.11.2008, s. 1.

4

(5)  EUVL C 21, 28.1.2010, s. 40.

5

(6)  EUVL C 123, 12.5.2010, s. 11.

6

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/19

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 804/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 204/2011 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 2 päivänä maaliskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 204/2011 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 2 päivänä maaliskuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 204/2011 Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 2 päivänä maaliskuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 204/2011 Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä.

| (2) | Libyan tilanteen vakavuuden huomioon ottaen ja Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta 10 päivänä elokuuta 2011 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/500/YUTP (2) mukaisesti asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevaan luetteloon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kaksi uutta yhteisöä, |
| --- | --- |

(2)

Libyan tilanteen vakavuuden huomioon ottaen ja Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta 10 päivänä elokuuta 2011 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/500/YUTP (2) mukaisesti asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevaan luetteloon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kaksi uutta yhteisöä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän asetuksen liitteessä luetellut yhteisöt asetuksen (EU) N:o 204/2011 liitteessä III olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 1.

1

(2)  Katso tämän virallisen lehden sivu 53.

2

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitetut yhteisöt

| | Nimi | Tunnistamistiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Shahara Oil Services Company
  (alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqan piiri, al-Saqan moskeijan lähellä, Tripoli, Libya |
| Puh.: +218 21362 2163 |
| Faksi: +218 21362 2161 |

Nimi

Tunnistamistiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Al-Shahara Oil Services Company

(alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqan piiri, al-Saqan moskeijan lähellä, Tripoli, Libya

Puh.: +218 21362 2163

Faksi: +218 21362 2161

Gaddafin hallituksen puolesta tai johdolla toimiva yhteisö.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Gaddafin hallituksen puolesta tai johdolla toimiva yhteisö ja hallituksen mahdollinen rahoituslähde. ODAC on edistänyt tuhansien hallituksen rahoittamien infrastruktuuri-hankkeiden toteuttamista.

10.8.2011

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/21

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 805/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

lennonjohtajien lupakirjoja ja eräitä todistuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 c artiklan 10 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 216/2008 tavoitteena on saavuttaa ja säilyttää Euroopassa korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso. Asetuksessa säädetään keinoista tämän tavoitteen ja muiden siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 216/2008 tavoitteena on saavuttaa ja säilyttää Euroopassa korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso. Asetuksessa säädetään keinoista tämän tavoitteen ja muiden siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja uuden yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II-lainsäädännön (2) täytäntöönpano edellyttää aikaisempaa yksityiskohtaisempia soveltamissääntöjä erityisesti lennonjohtajien lupakirjojen osalta, jotta Euroopassa voidaan säilyttää korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso, varmistaa vastuun ja pätevyyden korkein mahdollinen taso, parantaa lennonjohtajien saatavuutta ja edistää lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista siten, että samalla pyritään parantamaan ilmaliikenteen yleistä turvallisuutta ja henkilöstön pätevyyttä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja uuden yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II-lainsäädännön (2) täytäntöönpano edellyttää aikaisempaa yksityiskohtaisempia soveltamissääntöjä erityisesti lennonjohtajien lupakirjojen osalta, jotta Euroopassa voidaan säilyttää korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso, varmistaa vastuun ja pätevyyden korkein mahdollinen taso, parantaa lennonjohtajien saatavuutta ja edistää lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista siten, että samalla pyritään parantamaan ilmaliikenteen yleistä turvallisuutta ja henkilöstön pätevyyttä.

| (3) | Lennonjohtajien sekä lennonjohtajien koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b säädetyt keskeiset vaatimukset. Kyseisen asetuksen mukaan lennonjohtajat ja näiden koulutukseen osallistuvat henkilöt ja organisaatiot olisi hyväksyttävä tai niille olisi myönnettävä lupa, kun niiden on todettu täyttävän keskeiset vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Lennonjohtajien sekä lennonjohtajien koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b säädetyt keskeiset vaatimukset. Kyseisen asetuksen mukaan lennonjohtajat ja näiden koulutukseen osallistuvat henkilöt ja organisaatiot olisi hyväksyttävä tai niille olisi myönnettävä lupa, kun niiden on todettu täyttävän keskeiset vaatimukset.

| (4) | Yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 5 päivänä huhtikuuta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/23/EY (3) käyttöön otettu lupakirja on osoittautunut onnistuneeksi keinoksi tunnustaa lennonjohtajien erityinen merkitys lennonjohtopalvelun turvallisuudelle. Lisäksi koko unionin laajuisten pätevyysvaatimusten vahvistaminen on vähentänyt alan hajanaisuutta ja edistänyt työn organisoinnin tehostamista lennonvarmistuspalvelun tarjoajien alueellisen yhteistyön lisääntyessä. Tämän vuoksi Euroopan unionin lennonjohtajien yhteisen lupakirjakäytännön ylläpitäminen ja kehittäminen on olennainen osa Euroopan lentoliikenteen valvontajärjestelmää. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 5 päivänä huhtikuuta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/23/EY (3) käyttöön otettu lupakirja on osoittautunut onnistuneeksi keinoksi tunnustaa lennonjohtajien erityinen merkitys lennonjohtopalvelun turvallisuudelle. Lisäksi koko unionin laajuisten pätevyysvaatimusten vahvistaminen on vähentänyt alan hajanaisuutta ja edistänyt työn organisoinnin tehostamista lennonvarmistuspalvelun tarjoajien alueellisen yhteistyön lisääntyessä. Tämän vuoksi Euroopan unionin lennonjohtajien yhteisen lupakirjakäytännön ylläpitäminen ja kehittäminen on olennainen osa Euroopan lentoliikenteen valvontajärjestelmää.

| (5) | Direktiivi 2006/23/ETY on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1108/2009 (4). Direktiivin 2006/23/EY säännöksiä sovelletaan kuitenkin siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 c artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen aloitetaan. Kyseisistä toimenpiteistä säädetään tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2006/23/ETY on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1108/2009 (4). Direktiivin 2006/23/EY säännöksiä sovelletaan kuitenkin siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 c artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen aloitetaan. Kyseisistä toimenpiteistä säädetään tässä asetuksessa.

| (6) | Tämän asetuksen säännökset vastaavat lennonjohtajien koulutuksen viimeisintä kehitystä, parhaat toimintatavat sekä tieteen ja tekniikan kehitys mukaan lukien. Ne on laadittu direktiivin 2006/23/EY perusteella, ja niillä siirretään yhteisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetussa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa määrätyt standardit ja suositukset sekä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistetut, Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) hyväksymät turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(6)

Tämän asetuksen säännökset vastaavat lennonjohtajien koulutuksen viimeisintä kehitystä, parhaat toimintatavat sekä tieteen ja tekniikan kehitys mukaan lukien. Ne on laadittu direktiivin 2006/23/EY perusteella, ja niillä siirretään yhteisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetussa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa määrätyt standardit ja suositukset sekä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistetut, Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) hyväksymät turvallisuusvaatimukset.

| (7) | Lennonjohtajien lupakirjoja ja lääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi noudatettava yhteisiä menettelyjä arvioidessaan näiden vaatimusten noudattamista. Helpottaakseen säännösten yhdenmukaista soveltamista viraston olisi laadittava yksityiskohtaisia vaatimuksia, hyväksyttävät keinot vaatimusten noudattamiseksi ja tarvittava ohjeaineisto. |
| --- | --- |

(7)

Lennonjohtajien lupakirjoja ja lääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi noudatettava yhteisiä menettelyjä arvioidessaan näiden vaatimusten noudattamista. Helpottaakseen säännösten yhdenmukaista soveltamista viraston olisi laadittava yksityiskohtaisia vaatimuksia, hyväksyttävät keinot vaatimusten noudattamiseksi ja tarvittava ohjeaineisto.

| (8) | Euroopan unionin lentoliikenteen erityispiirteet edellyttävät yhteisten pätevyysvaatimusten käyttöönottoa ja tehokasta soveltamista lennonjohtajiin, joiden työnantajina ovat ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalveluja (ATM/ANS-palveluja) yleisölle tarjoavat lennonvarmistuspalvelun tarjoajat. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan unionin lentoliikenteen erityispiirteet edellyttävät yhteisten pätevyysvaatimusten käyttöönottoa ja tehokasta soveltamista lennonjohtajiin, joiden työnantajina ovat ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalveluja (ATM/ANS-palveluja) yleisölle tarjoavat lennonvarmistuspalvelun tarjoajat.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään perusasetuksen liitteessä V b vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason. Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat myös päättää soveltaa tätä asetusta sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään perusasetuksen liitteessä V b vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason. Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat myös päättää soveltaa tätä asetusta sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (10) | Valvonnasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien viranomaisten olisi oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutuksen tarjoajista. Viranomaisten on myös edelleen kyettävä hoitamaan tehtävänsä tehokkaasti. Tämän asetuksen nojalla nimetty toimivaltainen viranomainen voi olla sama elin kuin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1079/2009, 4 artiklan mukaisesti nimetty tai perustettu elin. Viraston olisi toimittava tämän asetuksen mukaisena toimivaltaisena viranomaisena, joka myöntää ja uusii niiden lennonjohtajien koulutusorganisaatioiden toimilupia, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, tarvittaessa myös koulutusorganisaatioiden henkilöstön osalta. |
| --- | --- |

(10)

Valvonnasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien viranomaisten olisi oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutuksen tarjoajista. Viranomaisten on myös edelleen kyettävä hoitamaan tehtävänsä tehokkaasti. Tämän asetuksen nojalla nimetty toimivaltainen viranomainen voi olla sama elin kuin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1079/2009, 4 artiklan mukaisesti nimetty tai perustettu elin. Viraston olisi toimittava tämän asetuksen mukaisena toimivaltaisena viranomaisena, joka myöntää ja uusii niiden lennonjohtajien koulutusorganisaatioiden toimilupia, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, tarvittaessa myös koulutusorganisaatioiden henkilöstön osalta.

| (11) | Lennonvarmistuspalvelun tarjoaminen edellyttää erittäin ammattitaitoista henkilöstöä, jonka pätevyys voidaan osoittaa monin tavoin. Lennonjohdon osalta asianmukainen tapa on ottaa unionissa käyttöön yhteinen lupakirjajärjestelmä, jota voidaan pitää eräänlaisena tutkintotodistuksena kullekin yksittäiselle lennonjohtajalle. Lupakirjaan merkityllä kelpuutuksella olisi ilmoitettava, millaista ilmaliikennepalvelua lennonjohtaja on pätevä antamaan. Lupakirjassa olevilla merkinnöillä ilmoitetaan myös lennonjohtajan erityistaidot sekä valvontaviranomaisten myöntämä valtuutus antaa tiettyä sektoria tai sektoriryhmää koskevia palveluja. Sen vuoksi viranomaisilla pitäisi olla lupakirjoja myöntäessään tai merkintöjen voimassaoloa jatkaessaan mahdollisuus arvioida lennonjohtajien pätevyys. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava peruuttaa lupakirja, kelpuutus tai merkintä määräajaksi, jos pätevyyttä epäillään. |
| --- | --- |

(11)

Lennonvarmistuspalvelun tarjoaminen edellyttää erittäin ammattitaitoista henkilöstöä, jonka pätevyys voidaan osoittaa monin tavoin. Lennonjohdon osalta asianmukainen tapa on ottaa unionissa käyttöön yhteinen lupakirjajärjestelmä, jota voidaan pitää eräänlaisena tutkintotodistuksena kullekin yksittäiselle lennonjohtajalle. Lupakirjaan merkityllä kelpuutuksella olisi ilmoitettava, millaista ilmaliikennepalvelua lennonjohtaja on pätevä antamaan. Lupakirjassa olevilla merkinnöillä ilmoitetaan myös lennonjohtajan erityistaidot sekä valvontaviranomaisten myöntämä valtuutus antaa tiettyä sektoria tai sektoriryhmää koskevia palveluja. Sen vuoksi viranomaisilla pitäisi olla lupakirjoja myöntäessään tai merkintöjen voimassaoloa jatkaessaan mahdollisuus arvioida lennonjohtajien pätevyys. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava peruuttaa lupakirja, kelpuutus tai merkintä määräajaksi, jos pätevyyttä epäillään.

| (12) | Koska turvallisuuskulttuuria on edelleen tarpeen vahvistaa etenkin luotettavalla vaaratilanteista ilmoittamisella ja oikeudenmukaisilla toimintatavoilla, jotta vaaratilanteista voidaan ottaa opiksi, tämä asetus ei saisi johtaa siihen, että vaaratilanteesta seuraa ilman muuta lupakirjan, kelpuutuksen tai merkinnän peruuttaminen määräajaksi. Lupakirjan peruuttamista pysyvästi olisi pidettävä viimeisenä keinona äärimmäisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(12)

Koska turvallisuuskulttuuria on edelleen tarpeen vahvistaa etenkin luotettavalla vaaratilanteista ilmoittamisella ja oikeudenmukaisilla toimintatavoilla, jotta vaaratilanteista voidaan ottaa opiksi, tämä asetus ei saisi johtaa siihen, että vaaratilanteesta seuraa ilman muuta lupakirjan, kelpuutuksen tai merkinnän peruuttaminen määräajaksi. Lupakirjan peruuttamista pysyvästi olisi pidettävä viimeisenä keinona äärimmäisissä tapauksissa.

| (13) | Jotta voitaisiin vahvistaa jäsenvaltioiden luottamusta toistensa lennonjohtajien lupakirjajärjestelmiin, yhteiset säännöt lupakirjojen hankkimisesta ja voimassa pitämisestä ovat välttämättömiä. Sen vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön yhdenmukaiset lennonjohtajan koulutusta, kelpoisuutta, pätevyyttä ja ammattiin pääsyä koskevat vaatimukset korkeimman mahdollisen turvallisuustason varmistamiseksi. Tämän tulisi johtaa turvalliseen ja korkealaatuiseen lennonjohtopalvelun tarjoamiseen sekä edistää lupakirjojen tunnustamista kaikkialla unionissa, mikä lisäisi vapaata liikkuvuutta ja parantaisi lennonjohtajien saatavuutta. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voitaisiin vahvistaa jäsenvaltioiden luottamusta toistensa lennonjohtajien lupakirjajärjestelmiin, yhteiset säännöt lupakirjojen hankkimisesta ja voimassa pitämisestä ovat välttämättömiä. Sen vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön yhdenmukaiset lennonjohtajan koulutusta, kelpoisuutta, pätevyyttä ja ammattiin pääsyä koskevat vaatimukset korkeimman mahdollisen turvallisuustason varmistamiseksi. Tämän tulisi johtaa turvalliseen ja korkealaatuiseen lennonjohtopalvelun tarjoamiseen sekä edistää lupakirjojen tunnustamista kaikkialla unionissa, mikä lisäisi vapaata liikkuvuutta ja parantaisi lennonjohtajien saatavuutta.

| (14) | Tämä asetus ei saisi johtaa sellaisten voimassa olevien kansallisten määräysten kiertämiseen, jotka sääntelevät työnantajien ja lennonjohtajaksi hakeutuvien väliseen työsuhteeseen sovellettavia oikeuksia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

(14)

Tämä asetus ei saisi johtaa sellaisten voimassa olevien kansallisten määräysten kiertämiseen, jotka sääntelevät työnantajien ja lennonjohtajaksi hakeutuvien väliseen työsuhteeseen sovellettavia oikeuksia ja velvollisuuksia.

| (15) | Jotta lennonjohtajien pätevyys olisi keskenään verrattavissa kaikkialla unionissa, se on tarpeen määritellä selvästi ja yleisesti hyväksytyllä tavalla. Tämä auttaa varmistamaan turvallisuuden paitsi yhden lennonvarmistuspalvelun tarjoajan valvomassa ilmatilassa myös etenkin eri palveluntarjoajien välisellä rajapinnalla. |
| --- | --- |

(15)

Jotta lennonjohtajien pätevyys olisi keskenään verrattavissa kaikkialla unionissa, se on tarpeen määritellä selvästi ja yleisesti hyväksytyllä tavalla. Tämä auttaa varmistamaan turvallisuuden paitsi yhden lennonvarmistuspalvelun tarjoajan valvomassa ilmatilassa myös etenkin eri palveluntarjoajien välisellä rajapinnalla.

| (16) | Viestinnällä on tärkeä merkitys monissa vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetään lennonjohtajien yksityiskohtaisista kielitaitovaatimuksista. Ne perustuvat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymiin vaatimuksiin, ja niiden avulla voidaan varmistaa näiden kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten soveltaminen. Kielitaitovaatimuksissa on noudatettava syrjimättömyyden, avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteita, jotta voidaan samalla kannustaa vapaata liikkuvuutta ja huolehtia turvallisuudesta. |
| --- | --- |

(16)

Viestinnällä on tärkeä merkitys monissa vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetään lennonjohtajien yksityiskohtaisista kielitaitovaatimuksista. Ne perustuvat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymiin vaatimuksiin, ja niiden avulla voidaan varmistaa näiden kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten soveltaminen. Kielitaitovaatimuksissa on noudatettava syrjimättömyyden, avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteita, jotta voidaan samalla kannustaa vapaata liikkuvuutta ja huolehtia turvallisuudesta.

| (17) | Pohjakoulutuksen tavoitteet määritellään Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Ne on laadittu Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä ja niitä pidetään asianmukaisina vaatimuksina. Koska yksikkökohtaiselta koulutukselta puuttuvat yleisesti hyväksytyt vaatimukset, on toteutettava eräitä toimenpiteitä, jotka koskevat myös tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksymistä, jotta voidaan varmistaa korkeiden pätevyysvaatimusten noudattaminen. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että yksikkökohtainen koulutus on hyvin kallista ja turvallisuuden kannalta ratkaisevaa. ICAO on laatinut vaatimuksia myös niille aloille, joilla ei ole yhteisiä eurooppalaisia koulutusvaatimuksia. Yhteisten eurooppalaisten vaatimusten puuttuessa jäsenvaltiot voivat soveltaa ICAOn vaatimuksia. |
| --- | --- |

(17)

Pohjakoulutuksen tavoitteet määritellään Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Ne on laadittu Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä ja niitä pidetään asianmukaisina vaatimuksina. Koska yksikkökohtaiselta koulutukselta puuttuvat yleisesti hyväksytyt vaatimukset, on toteutettava eräitä toimenpiteitä, jotka koskevat myös tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksymistä, jotta voidaan varmistaa korkeiden pätevyysvaatimusten noudattaminen. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että yksikkökohtainen koulutus on hyvin kallista ja turvallisuuden kannalta ratkaisevaa. ICAO on laatinut vaatimuksia myös niille aloille, joilla ei ole yhteisiä eurooppalaisia koulutusvaatimuksia. Yhteisten eurooppalaisten vaatimusten puuttuessa jäsenvaltiot voivat soveltaa ICAOn vaatimuksia.

| (18) | Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä on laadittu lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, joita pidetään hyväksyttävinä vaatimuksina tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisessä olisi erityisesti noudatettava Eurocontrolin vahvistamia vaatimuksia ”Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers”. |
| --- | --- |

(18)

Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä on laadittu lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, joita pidetään hyväksyttävinä vaatimuksina tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisessä olisi erityisesti noudatettava Eurocontrolin vahvistamia vaatimuksia ”Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers”.

| (19) | Koulutusorganisaatioita koskevia toimilupamenettelyjä olisi pidettävä turvallisuuden kannalta ratkaisevana tekijänä, jolla edistetään lennonjohtajien koulutuksen laatua. Sen vuoksi on tarpeen säätää koulutusorganisaatioita koskevista vaatimuksista. Koulutusta olisi pidettävä samankaltaisena palveluna kuin lennonvarmistuspalvelua, johon sovelletaan myös toimilupamenettelyä. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava koulutusta koskevien toimilupien antaminen koulutuksen lajin, koulutuspalvelukokonaisuuden tai koulutus- ja lennonvarmistuspalvelujen kokonaisuuden mukaan, ottaen huomioon koulutuksen erityispiirteet. |
| --- | --- |

(19)

Koulutusorganisaatioita koskevia toimilupamenettelyjä olisi pidettävä turvallisuuden kannalta ratkaisevana tekijänä, jolla edistetään lennonjohtajien koulutuksen laatua. Sen vuoksi on tarpeen säätää koulutusorganisaatioita koskevista vaatimuksista. Koulutusta olisi pidettävä samankaltaisena palveluna kuin lennonvarmistuspalvelua, johon sovelletaan myös toimilupamenettelyä. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava koulutusta koskevien toimilupien antaminen koulutuksen lajin, koulutuspalvelukokonaisuuden tai koulutus- ja lennonvarmistuspalvelujen kokonaisuuden mukaan, ottaen huomioon koulutuksen erityispiirteet.

| (20) | Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintunut oikeuskäytäntö tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla. Perusperiaatteita ovat suhteellisuus, korvaustoimenpiteiden määräämisen perusteleminen ja asianmukaisten valitusmenettelyjen vahvistaminen. Näitä perusperiaatteita olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaan aikaisempaa näkyvämmin. Jäsenvaltioiden olisi voitava kieltäytyä tunnustamasta lupakirjoja, joita ei ole myönnetty tämän asetuksen mukaisesti. Koska tämän asetuksen tavoitteena on helpottaa lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista, sillä ei säännellä työnsaannin edellytyksiä. |
| --- | --- |

(20)

Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintunut oikeuskäytäntö tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla. Perusperiaatteita ovat suhteellisuus, korvaustoimenpiteiden määräämisen perusteleminen ja asianmukaisten valitusmenettelyjen vahvistaminen. Näitä perusperiaatteita olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaan aikaisempaa näkyvämmin. Jäsenvaltioiden olisi voitava kieltäytyä tunnustamasta lupakirjoja, joita ei ole myönnetty tämän asetuksen mukaisesti. Koska tämän asetuksen tavoitteena on helpottaa lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista, sillä ei säännellä työnsaannin edellytyksiä.

| (21) | Lennonjohtajan ammattiin liittyy teknisiä uudistuksia, jotka vaativat taitojen jatkuvaa ajantasaistamista. Tämän asetuksen mukautukset, jotka ovat tarpeen tieteen ja tekniikan kehityksen vuoksi, olisi tehtävä noudattaen asianmukaista valvonnan käsittävää menettelyä, josta säädetään neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) 5 a artiklassa. |
| --- | --- |

(21)

Lennonjohtajan ammattiin liittyy teknisiä uudistuksia, jotka vaativat taitojen jatkuvaa ajantasaistamista. Tämän asetuksen mukautukset, jotka ovat tarpeen tieteen ja tekniikan kehityksen vuoksi, olisi tehtävä noudattaen asianmukaista valvonnan käsittävää menettelyä, josta säädetään neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) 5 a artiklassa.

| (22) | Tällä asetuksella voi olla vaikutusta lennonjohtajien päivittäiseen työskentelyyn. Työmarkkinaosapuolille olisi tiedotettava asianmukaisesti kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja niitä olisi kuultava näistä toimenpiteistä.
  Sen vuoksi työmarkkinaosapuolia on kuultu viraston nopeutetun menettelyn mukaisesti. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY (7) perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava asianmukaisesti uusista täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita komissio toteuttaa. |
| --- | --- |

(22)

Tällä asetuksella voi olla vaikutusta lennonjohtajien päivittäiseen työskentelyyn. Työmarkkinaosapuolille olisi tiedotettava asianmukaisesti kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja niitä olisi kuultava näistä toimenpiteistä.

Sen vuoksi työmarkkinaosapuolia on kuultu viraston nopeutetun menettelyn mukaisesti. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY (7) perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava asianmukaisesti uusista täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita komissio toteuttaa.

| (23) | Ikää, lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, koulutusvaatimuksia ja pohjakoulutusta koskevilla lupakirjan saamisen yleisehdoilla ei pitäisi olla vaikutusta nykyisten lupakirjojen haltijoihin. Jäsenvaltioiden direktiivin 2006/23/EY mukaisesti myöntämät lupakirjat ja lääketieteelliset kelpoisuustodistukset olisi katsottava myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jotta voitaisiin varmistaa lupakirjojen mukaisten oikeuksien jatkuminen ja jotta siirtymä olisi sujuva kaikille lupakirjan haltijoille ja toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(23)

Ikää, lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, koulutusvaatimuksia ja pohjakoulutusta koskevilla lupakirjan saamisen yleisehdoilla ei pitäisi olla vaikutusta nykyisten lupakirjojen haltijoihin. Jäsenvaltioiden direktiivin 2006/23/EY mukaisesti myöntämät lupakirjat ja lääketieteelliset kelpoisuustodistukset olisi katsottava myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jotta voitaisiin varmistaa lupakirjojen mukaisten oikeuksien jatkuminen ja jotta siirtymä olisi sujuva kaikille lupakirjan haltijoille ja toimivaltaisille viranomaisille.

| (24) | Erilaisten kansallisten käytäntöjen soveltaminen jatkossakin olisi mahdollistettava säätämällä poikkeuksista niiden kysymysten osalta, joita varten ei ole vielä laadittu yhteisiä sääntöjä näihin ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanotoimenpiteisiin sovelletussa nopeutetussa menettelyssä. |
| --- | --- |

(24)

Erilaisten kansallisten käytäntöjen soveltaminen jatkossakin olisi mahdollistettava säätämällä poikkeuksista niiden kysymysten osalta, joita varten ei ole vielä laadittu yhteisiä sääntöjä näihin ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanotoimenpiteisiin sovelletussa nopeutetussa menettelyssä.

| (25) | Viraston olisi tehtävä arviointi Euroopan lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, jotta se voisi antaa komissiolle asiasta lausunnon ja ehdottaa siinä mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia. |
| --- | --- |

(25)

Viraston olisi tehtävä arviointi Euroopan lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, jotta se voisi antaa komissiolle asiasta lausunnon ja ehdottaa siinä mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.

| (26) | Lausunnossa olisi käsiteltävä myös niitä kysymyksiä, joita varten ensimmäisessä vaiheessa ei voitu nopeutetussa menettelyssä laatia yhteisiä sääntöjä erilaisten kansallisten säännösten tilalle. Näin ollen ehdotetaan, että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön sovellettavuus säilytetään tarvittaessa siirtymävaiheen avulla. |
| --- | --- |

(26)

Lausunnossa olisi käsiteltävä myös niitä kysymyksiä, joita varten ensimmäisessä vaiheessa ei voitu nopeutetussa menettelyssä laatia yhteisiä sääntöjä erilaisten kansallisten säännösten tilalle. Näin ollen ehdotetaan, että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön sovellettavuus säilytetään tarvittaessa siirtymävaiheen avulla.

| (27) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon. |
| --- | --- |

(27)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon.

| (28) | Tässä asetuksessa säädetyt toimet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(28)

Tässä asetuksessa säädetyt toimet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa turvallisuustasoa ja kehittää unionin lennonjohtojärjestelmän toimintaa säätämällä yhteisiin lupakirjavaatimuksiin perustuvan lennonjohtajan lupakirjan myöntämisestä.

2 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat lennonjohtajien ja lennonjohtajaoppilaiden lupakirjojen sekä niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen, lääketieteellisten kelpoisuustodistusten ja koulutusorganisaatioiden toimilupien myöntämistä, peruuttamista määräajaksi tai pysyvästi sekä niiden voimassaolon, uusimisen, voimassaolon jatkamisen ja käytön ehtoja.

2.   Tätä asetusta sovelletaan

| a) | lennonjohtajaoppilaisiin, |
| --- | --- |

a)

lennonjohtajaoppilaisiin,

| b) | lennonjohtajiin, jotka harjoittavat toimintaansa asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalalla, ja |
| --- | --- |

b)

lennonjohtajiin, jotka harjoittavat toimintaansa asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalalla, ja

| c) | henkilöihin ja organisaatioihin, jotka osallistuvat hakijoiden lupakirjojen myöntämiseen, koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin tai lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin tämän asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

henkilöihin ja organisaatioihin, jotka osallistuvat hakijoiden lupakirjojen myöntämiseen, koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin tai lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin tämän asetuksen mukaisesti.

3.   Jollei asetuksen (EY) N:o 216/2008 1 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b määriteltyjä keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason.

4.   Jäsenvaltiot voivat yhtenäisen turvallisuustason varmistamiseksi Euroopan ilmatilassa päättää soveltaa tämän asetuksen periaatteita sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

5.   Asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalaan kuuluvaa lennonjohtopalvelua voivat antaa vain lennonjohtajat, joille on myönnetty lupakirja tämän asetuksen mukaisesti.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1. | ’lennonjohtopalvelulla’ palvelua, jota annetaan ilma-alusten välisten törmäysten välttämiseksi, ilma-alusten esteisiin törmäysten välttämiseksi lentopaikan liikennealueella sekä ilmaliikennevirtojen sujuvuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

1.

’lennonjohtopalvelulla’ palvelua, jota annetaan ilma-alusten välisten törmäysten välttämiseksi, ilma-alusten esteisiin törmäysten välttämiseksi lentopaikan liikennealueella sekä ilmaliikennevirtojen sujuvuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi;

| 2. | ’lennonvarmistuspalvelun tarjoajilla’ julkisia ja yksityisiä tahoja, jotka tarjoavat lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle; |
| --- | --- |

2.

’lennonvarmistuspalvelun tarjoajilla’ julkisia ja yksityisiä tahoja, jotka tarjoavat lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle;

| 3. | ’yleisellä ilmaliikenteellä’ siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan ICAOn menetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

’yleisellä ilmaliikenteellä’ siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan ICAOn menetelmien mukaisesti;

| 4. | ’lupakirjalla’ minkä tahansa nimistä todistusta, joka on myönnetty tämän asetuksen mukaisesti, jossa on tämän asetuksen mukaiset merkinnät ja joka oikeuttaa sen laillisen haltijan antamaan lennonjohtopalvelua lupakirjaan sisältyvien kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

’lupakirjalla’ minkä tahansa nimistä todistusta, joka on myönnetty tämän asetuksen mukaisesti, jossa on tämän asetuksen mukaiset merkinnät ja joka oikeuttaa sen laillisen haltijan antamaan lennonjohtopalvelua lupakirjaan sisältyvien kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti;

| 5. | ’kelpuutuksella’ lupakirjaan merkittyä tai siihen liittyvää valtuutusta, joka muodostaa lupakirjan osan ja jossa määritellään ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä lupakirjaa; |
| --- | --- |

5.

’kelpuutuksella’ lupakirjaan merkittyä tai siihen liittyvää valtuutusta, joka muodostaa lupakirjan osan ja jossa määritellään ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä lupakirjaa;

| 6. | ’kelpuutusmerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä kelpuutusta; |
| --- | --- |

6.

’kelpuutusmerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä kelpuutusta;

| 7. | ’yksikön hyväksyntämerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ICAO-paikkatunnus sekä sektorit ja/tai työpisteet, joissa lupakirjan haltija on pätevä työskentelemään; |
| --- | --- |

7.

’yksikön hyväksyntämerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ICAO-paikkatunnus sekä sektorit ja/tai työpisteet, joissa lupakirjan haltija on pätevä työskentelemään;

| 8. | ’kielitaitomerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan kielitaito; |
| --- | --- |

8.

’kielitaitomerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan kielitaito;

| 9. | ’kouluttajamerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan pätevyys antaa työpaikkakoulutusta; |
| --- | --- |

9.

’kouluttajamerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan pätevyys antaa työpaikkakoulutusta;

| 10. | ’ICAO-paikkatunnuksella’ nelikirjaimista koodia, joka on muodostettu ICAOn käsikirjassa DOC 7910 annettujen sääntöjen mukaisesti ja joka osoittaa kiinteän ilmailuviestiaseman sijainnin; |
| --- | --- |

10.

’ICAO-paikkatunnuksella’ nelikirjaimista koodia, joka on muodostettu ICAOn käsikirjassa DOC 7910 annettujen sääntöjen mukaisesti ja joka osoittaa kiinteän ilmailuviestiaseman sijainnin;

| 11. | ’sektorilla’ lennonjohtoalueen osaa ja/tai lentotiedotusalueen/ylälentotiedotusalueen osaa; |
| --- | --- |

11.

’sektorilla’ lennonjohtoalueen osaa ja/tai lentotiedotusalueen/ylälentotiedotusalueen osaa;

| 12. | ’koulutuksella’ kaikkia teoriakursseja, käytännön harjoituksia – simulaatio mukaan luettuna – ja työpaikkakoulutusta, joka on tarpeen turvallisten ja korkealaatuisten lennonjohtopalvelujen antamisen edellyttämien taitojen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi; koulutus muodostuu seuraavista:






  a) | pohjakoulutus, johon sisältyy perus- ja kelpuutuskoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään oppilaslupakirja; |
| --- | --- | --- |

12.

’koulutuksella’ kaikkia teoriakursseja, käytännön harjoituksia – simulaatio mukaan luettuna – ja työpaikkakoulutusta, joka on tarpeen turvallisten ja korkealaatuisten lennonjohtopalvelujen antamisen edellyttämien taitojen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi; koulutus muodostuu seuraavista:

a)

pohjakoulutus, johon sisältyy perus- ja kelpuutuskoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään oppilaslupakirja;

| b) | yksikkökohtainen koulutus, johon sisältyy työpaikkakoulutusta edeltävä siirtymäkoulutus ja työpaikkakoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään lennonjohtajan lupakirja; |
| --- | --- |

b)

yksikkökohtainen koulutus, johon sisältyy työpaikkakoulutusta edeltävä siirtymäkoulutus ja työpaikkakoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään lennonjohtajan lupakirja;

| c) | täydennyskoulutus, jolla lupakirjan merkinnät pidetään voimassa; |
| --- | --- |

c)

täydennyskoulutus, jolla lupakirjan merkinnät pidetään voimassa;

| d) | työpaikkakouluttajien koulutus, jonka suorittamisesta myönnetään kouluttajamerkintä; |
| --- | --- |

d)

työpaikkakouluttajien koulutus, jonka suorittamisesta myönnetään kouluttajamerkintä;

| e) | niiden lupakirjan haltijoiden koulutus, joilla on oikeus toimia tarkastajina ja/tai pätevyyden arvioijina 24 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

niiden lupakirjan haltijoiden koulutus, joilla on oikeus toimia tarkastajina ja/tai pätevyyden arvioijina 24 artiklan mukaisesti;

| 13. | ’koulutusorganisaatiolla’ organisaatiota, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarjoamaan yhtä tai useampaa koulutuslajia; |
| --- | --- |

13.

’koulutusorganisaatiolla’ organisaatiota, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarjoamaan yhtä tai useampaa koulutuslajia;

| 14. | ’yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään menetelmät, joilla yksikkö pitää yllä lupakirjan haltijoidensa pätevyyttä; |
| --- | --- |

14.

’yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään menetelmät, joilla yksikkö pitää yllä lupakirjan haltijoidensa pätevyyttä;

| 15. | ’yksikön koulutussuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa. |
| --- | --- |

15.

’yksikön koulutussuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa.

4 artikla

Toimivaltainen viranomainen

Tässä asetuksessa toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion nimittämää tai perustamaa viranomaista, joka toimii kansallisena valvontaviranomaisena ja joka vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetuista tehtävistä lukuun ottamatta 27 artiklassa tarkoitettuja koulutusorganisaatioiden toimilupia, joiden yhteydessä toimivaltainen viranomainen on

| a) | sen jäsenvaltion nimittämä tai perustama viranomainen, jossa hakijalla on päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka, ellei jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa toisin määrätä; |
| --- | --- |

a)

sen jäsenvaltion nimittämä tai perustama viranomainen, jossa hakijalla on päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka, ellei jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa toisin määrätä;

| b) | virasto, jos hakijan päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka on jäsenvaltioiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

b)

virasto, jos hakijan päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka on jäsenvaltioiden ulkopuolella.

II LUKU

LUPAKIRJAT, KELPUUTUKSET JA MERKINNÄT

5 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen hakeminen ja myöntäminen

1.   Lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten ja/tai merkintöjen myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2.   Hakemukseen on liitettävä asiakirjat, jotka osoittavat hakijan pätevyyden toimia lennonjohtajana tai lennonjohtajaoppilaana tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Pätevyyden osoittavista asiakirjoista on ilmettävä hakijan tiedot, kokemus, taidot ja kielitaito.

3.   Lupakirjan on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot, jotka liittyvät kyseisen asiakirjan mukaisiin oikeuksiin, ja sen on oltava liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukainen.

4.   Lupakirja on sen henkilön omaisuutta, jolle se on myönnetty ja joka allekirjoittaa sen.

6 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen peruuttaminen määräajaksi tai pysyvästi

Jäljempänä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti

| a) | lupakirja, kelpuutus tai merkintä voidaan peruuttaa määräajaksi, jos lennonjohtajan pätevyyttä epäillään tai jos kyseessä on rikkomus; |
| --- | --- |

a)

lupakirja, kelpuutus tai merkintä voidaan peruuttaa määräajaksi, jos lennonjohtajan pätevyyttä epäillään tai jos kyseessä on rikkomus;

| b) | lupakirja voidaan peruuttaa pysyvästi, jos kyseessä on törkeä huolimattomuus tai väärinkäytös. |
| --- | --- |

b)

lupakirja voidaan peruuttaa pysyvästi, jos kyseessä on törkeä huolimattomuus tai väärinkäytös.

7 artikla

Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttö

Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttäminen riippuu kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolosta.

8 artikla

Lennonjohtajaoppilaan lupakirja

1.   Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua työpaikkakouluttajan valvonnassa lupakirjaan sisältyvän yhden tai useamman kelpuutuksen tai kelpuutusmerkinnän mukaisesti.

2.   Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | hän on vähintään 18-vuotias; |
| --- | --- |

a)

hän on vähintään 18-vuotias;

| b) | hän on suorittanut vähintään yliopisto-opintoihin oikeuttavan tutkinnon tai muun keskiasteen koulutuksen, joka mahdollistaa lennonjohtajakoulutuksen loppuun saattamisen; |
| --- | --- |

b)

hän on suorittanut vähintään yliopisto-opintoihin oikeuttavan tutkinnon tai muun keskiasteen koulutuksen, joka mahdollistaa lennonjohtajakoulutuksen loppuun saattamisen;

| c) | hän on suorittanut hyväksytysti kelpuutukseen ja tarvittaessa kelpuutusmerkintään liittyvän hyväksytyn pohjakoulutuksen liitteessä II olevan A osan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

hän on suorittanut hyväksytysti kelpuutukseen ja tarvittaessa kelpuutusmerkintään liittyvän hyväksytyn pohjakoulutuksen liitteessä II olevan A osan mukaisesti;

| d) | hänellä on voimassa oleva lääketieteellisen kelpoisuustodistus; |
| --- | --- |

d)

hänellä on voimassa oleva lääketieteellisen kelpoisuustodistus;

| e) | hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

3.   Lennonjohtajaoppilaan lupakirjassa on oltava kielitaitomerkintä tai -merkinnät, vähintään yksi kelpuutus ja tarvittaessa yksi kelpuutusmerkintä.

9 artikla

Lennonjohtajan lupakirja

1.   Lennonjohtajan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua lupakirjaan merkittyjen kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti.

2.   Lennonjohtajan lupakirjan mukaisiin oikeuksiin sisältyvät 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetut lennonjohtajaoppilaan lupakirjan mukaiset oikeudet.

3.   Lennonjohtajan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | hän on vähintään 21-vuotias. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää alemmasta ikärajasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa; |
| --- | --- |

a)

hän on vähintään 21-vuotias. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää alemmasta ikärajasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

| b) | hänellä on lennonjohtajaoppilaan lupakirja; |
| --- | --- |

b)

hänellä on lennonjohtajaoppilaan lupakirja;

| c) | hän on suorittanut hyväksytyn yksikön koulutussuunnitelman mukaisen koulutuksen ja läpäissyt asianmukaiset tarkastukset tai arvioinnit liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

hän on suorittanut hyväksytyn yksikön koulutussuunnitelman mukaisen koulutuksen ja läpäissyt asianmukaiset tarkastukset tai arvioinnit liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;

| d) | hänellä on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus; |
| --- | --- |

d)

hänellä on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus;

| e) | hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4.   Lennonjohtajan lupakirja saatetaan voimaan merkitsemällä siihen yksi tai useampi kelpuutus sekä ne kelpuutusmerkinnät, yksikön hyväksyntämerkinnät ja kielitaitomerkinnät, joiden osalta koulutus on suoritettu hyväksytysti loppuun.

10 artikla

Lennonjohtajan kelpuutukset

1.   Lupakirjassa on oltava yksi tai useampi seuraavista kelpuutuksista, joilla ilmoitetaan palvelu, jota lupakirjan haltijalla on oikeus antaa:

| a) | Näkölähilennonjohto ADV (Aerodrome Control Visual): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla ei ole julkaistuja mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmiä. |
| --- | --- |

a)

Näkölähilennonjohto ADV (Aerodrome Control Visual): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla ei ole julkaistuja mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmiä.

| b) | Mittarilähilennonjohto ADI (Aerodrome Control Instrument): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla on julkaistut mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmät; tähän kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 1 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä; |
| --- | --- |

b)

Mittarilähilennonjohto ADI (Aerodrome Control Instrument): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla on julkaistut mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmät; tähän kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 1 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;

| c) | Menetelmälähestymislennonjohto APP (Approach Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä; |
| --- | --- |

c)

Menetelmälähestymislennonjohto APP (Approach Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;

| d) | Valvontalähestymislennonjohto APS (Approach Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 2 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä; |
| --- | --- |

d)

Valvontalähestymislennonjohto APS (Approach Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 2 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;

| e) | Menetelmäaluelennonjohto ACP (Area Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä; |
| --- | --- |

e)

Menetelmäaluelennonjohto ACP (Area Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;

| f) | Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä. |
| --- | --- |

f)

Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä.

2.   Kelpuutuksen haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutuksen mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusta koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusta koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.

11 artikla

Kelpuutusmerkinnät

1.   Mittarilähilennonjohto (ADI) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

| a) | torni TWR (Tower Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua, joka suoritetaan yhdestä työpisteestä; |
| --- | --- |

a)

torni TWR (Tower Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua, joka suoritetaan yhdestä työpisteestä;

| b) | maaliikenne GMC (Ground Movement Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa; |
| --- | --- |

b)

maaliikenne GMC (Ground Movement Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa;

| c) | maaliikennevalvonta GMS (Ground Movement Surveillance): merkintä, joka myönnetään GMC- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa käyttäen kenttäalueen liikenteen ohjausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

c)

maaliikennevalvonta GMS (Ground Movement Surveillance): merkintä, joka myönnetään GMC- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa käyttäen kenttäalueen liikenteen ohjausjärjestelmiä;

| d) | ilmaliikenne AIR (Air Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä ilmassa; |
| --- | --- |

d)

ilmaliikenne AIR (Air Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä ilmassa;

| e) | lähiliikennetutka RAD (Aerodrome Radar Control): merkintä, joka myönnetään AIR- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen. |
| --- | --- |

e)

lähiliikennetutka RAD (Aerodrome Radar Control): merkintä, joka myönnetään AIR- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen.

2.   Valvontalähestymislennonjohto (APS) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

| a) | tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua ensiö- ja/tai toisiotutkaa käyttäen; |
| --- | --- |

a)

tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua ensiö- ja/tai toisiotutkaa käyttäen;

| b) | tarkkuuslähestymistutka PAR (Precision Approach Radar): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan tarkkuuslähestymistutkaa käyttäen maasta johdettuja tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle; |
| --- | --- |

b)

tarkkuuslähestymistutka PAR (Precision Approach Radar): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan tarkkuuslähestymistutkaa käyttäen maasta johdettuja tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;

| c) | valvontatutkalähestyminen SRA (Surveillance Radar Approach): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan valvontalaitteita käyttäen maasta johdettuja ei-tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle; |
| --- | --- |

c)

valvontatutkalähestyminen SRA (Surveillance Radar Approach): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan valvontalaitteita käyttäen maasta johdettuja ei-tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;

| d) | automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen; |
| --- | --- |

d)

automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;

| e) | siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla. |
| --- | --- |

e)

siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla.

3.   Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

| a) | tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen; |
| --- | --- |

a)

tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen;

| b) | automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen; |
| --- | --- |

b)

automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;

| c) | siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla; |
| --- | --- |

c)

siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla;

| d) | valtamerilennonjohto OCN (Oceanic Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valtamerilennonjohtoalueella. |
| --- | --- |

d)

valtamerilennonjohto OCN (Oceanic Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valtamerilennonjohtoalueella.

4.   Kelpuutusmerkinnän haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutusmerkinnän mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusmerkintää koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusmerkintää koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.

12 artikla

Yksikön hyväksyntämerkinnät

1.   Yksikön hyväksyntämerkinnällä osoitetaan, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua tietyssä ilmaliikennepalveluelimen vastuulla olevassa sektorissa, sektoriryhmässä tai työpisteessä.

2.   Yksikön hyväksyntämerkinnät ovat voimassa aluksi 12 kuukautta.

3.   Yksikön hyväksyntämerkintöjen voimassaoloa jatketaan 2 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa seuraavilla 12 kuukaudella, jos lennonvarmistuspalvelun tarjoaja osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että

| a) | hakija on edellisten 12 kuukauden aikana käyttänyt lupakirjan mukaisia oikeuksia vähintään tietyn tuntimäärän, joka ilmoitetaan hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa; |
| --- | --- |

a)

hakija on edellisten 12 kuukauden aikana käyttänyt lupakirjan mukaisia oikeuksia vähintään tietyn tuntimäärän, joka ilmoitetaan hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa;

| b) | hakijan pätevyys on arvioitu liitteessä II olevan C osan mukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

hakijan pätevyys on arvioitu liitteessä II olevan C osan mukaisesti; ja

| c) | hakijalla on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus. |
| --- | --- |

c)

hakijalla on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toimintayksikköjen on pidettävä kirjaa jokaisen yksikössä työskentelevän lupakirjan haltijan todellisista työtunneista sektoreissa, sektoriryhmissä tai työpisteissä sekä annettava nämä tiedot pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille ja lupakirjan haltijalle.

4.   Yksikön hyväksyntämerkinnän voimassa pitämiseen vaadittavaa vähimmäistyötuntimäärää, lukuun ottamatta koulutustehtäviä, voidaan työpaikkakouluttajien osalta vähentää suhteessa aikaan, joka on käytetty kouluttamiseen niissä työpisteissä, joiden osalta voimassaolon jatkamista haetaan, siten kuin hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa esitetään.

5.   Kun yksikön hyväksyntämerkinnän voimassaolo päättyy, sen uudelleen voimaan saattamiseksi on suoritettava hyväksytysti yksikön koulutussuunnitelman mukainen koulutus.

13 artikla

Kielitaitomerkintä

1.   Lennonjohtajat ja lennonjohtajaoppilaat eivät saa käyttää lupakirjansa mukaisia oikeuksia, ellei heillä ole englannin kielitaitomerkintää.

2.   Jäsenvaltiot voivat asettaa paikallisia kielitaitovaatimuksia, jos sitä pidetään turvallisuussyistä tarpeellisena.

Tällaisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja avoimia, ja ne on ilmoitettava virastolle viipymättä.

3.   Kielitaitomerkinnän hakijan on 1 ja 2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi osoitettava kielitaitonsa vastaavan toiminnallista tasoa (taso 4) sekä fraseologian että tavallisen kielenkäytön osalta.

Kielitaidon osoittamiseksi hakijan on pystyttävä

| a) | viestimään tehokkaasti pelkästään ääneen perustuvissa tilanteissa (puhelin/radiopuhelin) ja henkilökohtaisessa vuorovaikutuksessa; |
| --- | --- |

a)

viestimään tehokkaasti pelkästään ääneen perustuvissa tilanteissa (puhelin/radiopuhelin) ja henkilökohtaisessa vuorovaikutuksessa;

| b) | viestimään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista täsmällisesti ja selkeästi; |
| --- | --- |

b)

viestimään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista täsmällisesti ja selkeästi;

| c) | käyttämään yleisluontoisessa tai työhön liittyvässä viestinnässä asianmukaisia viestintästrategioita tiedonvaihtoon sekä väärinymmärrysten tunnistamiseen ja korjaamiseen; |
| --- | --- |

c)

käyttämään yleisluontoisessa tai työhön liittyvässä viestinnässä asianmukaisia viestintästrategioita tiedonvaihtoon sekä väärinymmärrysten tunnistamiseen ja korjaamiseen;

| d) | vastaamaan onnistuneesti ja suhteellisen vaivattomasti kielellisiin haasteisiin, joita syntyy kielenkäyttäjälle muutoin tutussa rutiininomaisessa työtilanteessa tai viestintätehtävässä ilmenevistä ongelmista tai odottamattomista tapahtumista; ja |
| --- | --- |

d)

vastaamaan onnistuneesti ja suhteellisen vaivattomasti kielellisiin haasteisiin, joita syntyy kielenkäyttäjälle muutoin tutussa rutiininomaisessa työtilanteessa tai viestintätehtävässä ilmenevistä ongelmista tai odottamattomista tapahtumista; ja

| e) | käyttämään ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta tai korostusta. |
| --- | --- |

e)

käyttämään ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta tai korostusta.

4.   Kielitaito on arvioitava liitteessä III vahvistetun kielitaidon arviointiasteikon mukaisesti.

5.   Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, lennonvarmistuspalvelun tarjoaja voi 1 ja 2 kohdan nojalla vaatia liitteessä III olevan kielitaidon arviointiasteikon mukaista edistynyttä tasoa (taso 5) tapauksissa, joissa tietyn kelpuutuksen tai merkinnän toimintaolosuhteet edellyttävät korkeampaa tasoa pakottavista turvallisuussyistä. Vaatimuksen on oltava syrjimätön, oikeasuhteinen, avoin ja sen lennonvarmistuspalvelun tarjoajan objektiivisesti perustelema, joka haluaa soveltaa korkeampaa tasoa, ja toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä.

6.   Hakijan kielitaito on arvioitava virallisesti säännöllisin väliajoin.

Lukuun ottamatta hakijoita, jotka ovat osoittaneet kielitaitonsa olevan liitteen III mukaista erinomaista tasoa (taso 6), kielitaitomerkintä on voimassa seuraavan uusittavissa olevan ajan:

| a) | kolme vuotta, jos kielitaito on osoitettu toimivalla tasolla (taso 4) liitteen III mukaisesti; tai |
| --- | --- |

a)

kolme vuotta, jos kielitaito on osoitettu toimivalla tasolla (taso 4) liitteen III mukaisesti; tai

| b) | kuusi vuotta, jos kielitaito on osoitettu edistyneellä tasolla (taso 5) liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kuusi vuotta, jos kielitaito on osoitettu edistyneellä tasolla (taso 5) liitteen III mukaisesti.

7.   Kielitaito on osoitettava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän avoimen ja objektiivisen arviointimenettelyn jälkeen myönnetyllä todistuksella.

14 artikla

Kouluttajamerkintä

1.   Kouluttajamerkinnän haltijalla on oikeus antaa työpaikkakoulutusta ja suorittaa valvontaa työpisteessä voimassa olevan yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisesti.

2.   Kouluttajamerkinnän hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | hänellä on lennonjohtajan lupakirja; |
| --- | --- |

a)

hänellä on lennonjohtajan lupakirja;

| b) | hän on käyttänyt lennonjohtajan lupakirjan mukaisia oikeuksia välittömästi edeltävänä, vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona tai sellaisena pidempänä ajanjaksona, jonka toimivaltainen viranomainen vahvistaa ottaen huomioon kelpuutukset ja merkinnät, joita varten koulutusta annetaan; |
| --- | --- |

b)

hän on käyttänyt lennonjohtajan lupakirjan mukaisia oikeuksia välittömästi edeltävänä, vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona tai sellaisena pidempänä ajanjaksona, jonka toimivaltainen viranomainen vahvistaa ottaen huomioon kelpuutukset ja merkinnät, joita varten koulutusta annetaan;

| c) | hän suorittanut hyväksytysti työpaikkakouluttajakurssin, jonka aikana vaaditut tiedot ja opetustaidot on arvioitu asianmukaisin kokein. |
| --- | --- |

c)

hän suorittanut hyväksytysti työpaikkakouluttajakurssin, jonka aikana vaaditut tiedot ja opetustaidot on arvioitu asianmukaisin kokein.

3.   Kouluttajamerkintä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.

III LUKU

LÄÄKETIETEELLINEN KELPOISUUSTODISTUS

15 artikla

Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakeminen ja myöntäminen

1.   Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2.   Lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voi myöntää toimivaltaisen viranomaisen toimivaltainen lääketieteen yksikkö tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä ilmailulääkäri tai ilmailulääketieteen keskus.

3.   Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisen on oltava yhdenmukaista kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteessä I olevien määräysten sekä Eurocontrolin vahvistamia lennonjohtajien eurooppalaista luokan 3 lääketieteellistä kelpoisuustodistusta koskevien vaatimusten kanssa.

4.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että otetaan käyttöön tehokkaat tarkistus- tai valitusmenettelyt, joihin riippumattomat asiantuntijalääkärit osallistuvat asianmukaisella tavalla.

16 artikla

Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten voimassaolo

1.   Lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ovat voimassa

| a) | 24 kuukautta, kunnes lennonjohtaja täyttää 40 vuotta; |
| --- | --- |

a)

24 kuukautta, kunnes lennonjohtaja täyttää 40 vuotta;

| b) | 12 kuukautta 40 ikävuoden jälkeen. |
| --- | --- |

b)

12 kuukautta 40 ikävuoden jälkeen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ajanjaksot on laskettava ensimmäisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen myöntämisen sekä vanhentuneen kelpoisuustodistuksen uusimisen osalta lääkärintarkastuksen suorittamispäivästä ja voimassaolon jatkamisen osalta edellisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivästä.

3.   Lääkärintarkastus lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon jatkamista varten voidaan suorittaa enintään 45 päivää ennen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivää.

4.   Jos lennonjohtajalle ei ole tehty voimassaolon jatkamista koskevaa tarkastusta todistuksen voimassaolon päättymispäivään mennessä, vaaditaan uusimistarkastus.

5.   Lääketieteelliseen kelpoisuustodistukseen voidaan milloin tahansa asettaa rajoituksia tai se voidaan peruuttaa määräajaksi tai pysyvästi, jos haltijan terveydentila sitä edellyttää.

17 artikla

Heikentynyt lääketieteellinen kelpoisuus

1.   Lupakirjan haltijan on

| a) | pidätyttävä lupakirjansa mukaisten oikeuksien käyttämisestä, jos hän tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentyneen niin, että oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua; |
| --- | --- |

a)

pidätyttävä lupakirjansa mukaisten oikeuksien käyttämisestä, jos hän tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentyneen niin, että oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua;

| b) | ilmoitettava asianmukaiselle lennonvarmistuspalvelun tarjoajalle, jos hän saa tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentymisestä tai on jonkin psykoaktiivisen aineen tai lääkkeen vaikutuksen alaisena niin, että lupakirjan mukaisten oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua. |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava asianmukaiselle lennonvarmistuspalvelun tarjoajalle, jos hän saa tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentymisestä tai on jonkin psykoaktiivisen aineen tai lääkkeen vaikutuksen alaisena niin, että lupakirjan mukaisten oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua.

2.   Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on laadittava menettelyt, joita noudatetaan käsiteltäessä lääketieteellisen kelpoisuuden heikentymisen käytännön vaikutuksia, sekä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, jos lupakirjan haltijan ei katsota täyttävän lääketieteellisen kelpoisuuden edellytyksiä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille menettelyille on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä.

IV LUKU

KOULUTUSORGANISAATIOITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

18 artikla

Koulutusorganisaatioiden toimilupajärjestelmä

1.   Koulutusorganisaatioiden toimilupahakemukset on osoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2.   Koulutusorganisaatioiden on esitettävä todisteet siitä, että niillä on riittävästi henkilöstöä ja asianmukainen välineistö ja että ne toimivat lennonjohtajaoppilaan ja lennonjohtajan lupakirjojen saamiseen ja ylläpitoon vaadittavan koulutuksen tarjoamisen kannalta sopivassa ympäristössä.

3.   Koulutusorganisaatioiden on annettava kaikille toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamille henkilöille mahdollisuus päästä tarvittaviin tiloihin tutkimaan arkistoja, tietoja, menettelyjä ja muuta sellaista aineistoa, jota tarvitaan toimivaltaisen viranomaisen tehtävien suorittamiseen.

19 artikla

Koulutusorganisaatioiden johtamisjärjestelmät

Koulutusorganisaatiolla on oltava

| a) | tehokas johtamisjärjestelmä ja riittävä henkilöstö, jolla on tarvittava ammattipätevyys ja riittävästi kokemusta koulutuksen tarjoamiseksi tämän asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tehokas johtamisjärjestelmä ja riittävä henkilöstö, jolla on tarvittava ammattipätevyys ja riittävästi kokemusta koulutuksen tarjoamiseksi tämän asetuksen mukaisesti;

| b) | selkeästi määritelty turvallisuusvastuu kautta koko hyväksytyn organisaation, mukaan luettuna ylimmän johdon välitön vastuu turvallisuudesta; |
| --- | --- |

b)

selkeästi määritelty turvallisuusvastuu kautta koko hyväksytyn organisaation, mukaan luettuna ylimmän johdon välitön vastuu turvallisuudesta;

| c) | käytettävissään tarvittavat välineet, laitteet ja tilat, jotka soveltuvat tarjottavan koulutuksen antamiseen; |
| --- | --- |

c)

käytettävissään tarvittavat välineet, laitteet ja tilat, jotka soveltuvat tarjottavan koulutuksen antamiseen;

| d) | todisteet siitä, että johtamisjärjestelmän osana on käytössä laadunhallintajärjestelmä, jolla valvotaan niiden järjestelmien ja menettelyjen noudattamista ja riittävyyttä, joilla varmistetaan, että tarjottavat koulutuspalvelut täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

d)

todisteet siitä, että johtamisjärjestelmän osana on käytössä laadunhallintajärjestelmä, jolla valvotaan niiden järjestelmien ja menettelyjen noudattamista ja riittävyyttä, joilla varmistetaan, että tarjottavat koulutuspalvelut täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset;

| e) | arkistointijärjestelmä, joka mahdollistaa asianmukaisten toimintojen riittävän tallennuksen ja jäljittämisen; |
| --- | --- |

e)

arkistointijärjestelmä, joka mahdollistaa asianmukaisten toimintojen riittävän tallennuksen ja jäljittämisen;

| f) | osoitus siitä, että käytettävissä on riittävä rahoitus koulutuksen toteuttamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että toiminnalla on riittävä, tarjottavan koulutuksen luonteen mukainen vakuutussuoja. |
| --- | --- |

f)

osoitus siitä, että käytettävissä on riittävä rahoitus koulutuksen toteuttamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että toiminnalla on riittävä, tarjottavan koulutuksen luonteen mukainen vakuutussuoja.

20 artikla

Kursseja, pohja- ja yksikkökoulutussuunnitelmia sekä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmia koskevat vaatimukset

1.   Koulutusorganisaatioiden on esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle menetelmät, joita ne käyttävät kurssien sekä tarvittaessa yksikön koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien sisällön, järjestelyjen ja keston määrittämiseen.

2.   Tässä yhteydessä on esitettävä myös tapa, jolla tarkastukset tai arvioinnit järjestetään. Pohjakoulutukseen liittyvien tarkastusten, simulaatiokoulutus mukaan luettuna, osalta on määritettävä tarkastajien ja pätevyyden arvioijien pätevyydet yksityiskohtaisesti.

V LUKU

TOIMIVALTAISIA VIRANOMAISIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

21 artikla

Toimivaltaisen viranomaisen riippumattomuus

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on oltava riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutusorganisaatioista. Riippumattomuus saavutetaan erottamalla toimivaltaiset viranomaiset ja tällaiset palveluntarjoajat asianmukaisesti toisistaan vähintään toiminnallisella tasolla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet ja kaikki niiden muutokset.

22 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten tehtävät

1.   Jotta lennonjohtajilla olisi riittävä pätevyys tehtävien suorittamiseen korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on valvottava ja seurattava lennonjohtajien koulutusta.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten tehtäviin kuuluvat

| a) | niiden lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen myöntäminen ja peruuttaminen, joihin liittyvä koulutus ja arviointi on suoritettu toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella; |
| --- | --- |

a)

niiden lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen myöntäminen ja peruuttaminen, joihin liittyvä koulutus ja arviointi on suoritettu toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;

| b) | niiden kelpuutusten ja merkintöjen voimassaolon jatkaminen, uusiminen ja peruuttaminen määräajaksi, joihin liittyviä oikeuksia käytetään toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella; |
| --- | --- |

b)

niiden kelpuutusten ja merkintöjen voimassaolon jatkaminen, uusiminen ja peruuttaminen määräajaksi, joihin liittyviä oikeuksia käytetään toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;

| c) | toimilupien antaminen koulutusorganisaatioille; |
| --- | --- |

c)

toimilupien antaminen koulutusorganisaatioille;

| d) | kurssien sekä yksiköiden koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien hyväksyminen; |
| --- | --- |

d)

kurssien sekä yksiköiden koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien hyväksyminen;

| e) | tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksyminen; |
| --- | --- |

e)

tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksyminen;

| f) | koulutusjärjestelmien seuranta ja auditointi; |
| --- | --- |

f)

koulutusjärjestelmien seuranta ja auditointi;

| g) | asianmukaisten valitus- ja ilmoitusmenettelyjen käyttöönotto; |
| --- | --- |

g)

asianmukaisten valitus- ja ilmoitusmenettelyjen käyttöönotto;

| h) | edistyneen tason (taso 5) kielitaidon edellyttämisen hyväksyminen 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

edistyneen tason (taso 5) kielitaidon edellyttämisen hyväksyminen 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| i) | heikentyneeseen lääketieteelliseen kelpoisuuteen liittyvien menettelyjen hyväksyminen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

heikentyneeseen lääketieteelliseen kelpoisuuteen liittyvien menettelyjen hyväksyminen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

23 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten, merkintöjen ja todistusten myöntäminen ja voimassa pitäminen

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on otettava käyttöön lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakemiseen, myöntämiseen, uusimiseen ja voimassaolon jatkamiseen liittyvät menettelyt.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava hakemuksen vastaanoton yhteydessä, että hakija täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset.

3.   Kun hakijan on todettu täyttävän tämän asetuksen vaatimukset, viranomaisen on myönnettävä tai uusittava lupakirja, siihen liittyvä kelpuutus, merkintä tai lääketieteellinen kelpoisuustodistus taikka jatkettava sen voimassaoloa.

4.   Toimivaltaisen viranomaisen myöntämässä lupakirjassa on oltava liitteessä I vahvistetut tiedot.

5.   Jos lupakirja annetaan muulla kuin englannin kielellä, sen on sisällettävä englanninkielinen käännös tiedoista, joiden osalta käännöstä edellytetään liitteessä I.

24 artikla

Pätevyyden arviointi

1.   Toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät lupakirjan haltijat, joilla on oikeus toimia yksikkökohtaisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen yhteydessä tarkastajina tai pätevyyden arvioijina.

2.   Hyväksyntä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.

25 artikla

Tietojen tallentaminen

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että ylläpidetään tietokantaa, johon tallennetaan tiedot kaikkien niiden vastuualueeseen kuuluvien lupakirjan haltijoiden pätevyyksistä ja heidän merkintöjensä voimassaoloajoista.

26 artikla

Tietojenvaihto

Toimivaltaisten viranomaisten on – asetuksen (EY) N:o 216/2008 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä luottamuksellisuusperiaatetta noudattaen – vaihdettava tarvittavia tietoja ja autettava toisiaan sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovelletaan tehokkaasti etenkin tapauksissa, joissa on kyse lennonjohtajien vapaasta liikkuvuudesta unionissa.

27 artikla

Koulutusorganisaatioita koskeva toimilupamenettely

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön menettelyt koulutusorganisaatioiden toimilupien hakemista, myöntämistä ja voimassa pitämistä varten.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä toimilupa, kun sitä hakeva koulutusorganisaatio täyttää IV luvussa säädetyt vaatimukset.

3.   Toimilupa voidaan myöntää erikseen kutakin koulutuksen lajia varten tai muiden lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä, jolloin koulutuksen laji ja lennonvarmistuspalvelun laji hyväksytään palvelukokonaisuutena.

4.   Toimiluvan on sisällettävä liitteessä IV vahvistetut tiedot.

28 artikla

Koulutusorganisaatioiden toiminnan seuranta ja valvonta

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava koulutusorganisaation toimilupaan liittyvien vaatimusten ja ehtojen noudattamista.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on auditoitava koulutusorganisaatiot säännöllisesti, jotta voidaan turvata tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten tehokas noudattaminen.

3.   Säännöllisten auditointien lisäksi viranomaiset voivat tehdä ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä varmistaakseen tähän asetukseen sisältyvien vaatimusten noudattamisen.

4.   Jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että koulutusorganisaation toimiluvan haltija ei enää täytä sen toimilupaan liittyviä vaatimuksia tai ehtoja, sen on toteutettava asianmukaisia valvontatoimenpiteitä, joihin voi kuulua toimiluvan peruuttaminen.

5.   Tämän asetuksen mukaisesti myönnetyt toimiluvat on tunnustettava vastavuoroisesti.

29 artikla

Lupakirjojen tunnustaminen

1.   Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisten jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti myöntämät lennonjohtajan ja lennonjohtajaoppilaan lupakirjat ja niihin liittyvät kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät ja kielitaitomerkinnät sekä lääketieteelliset kelpoisuustodistukset.

Jos jäsenvaltio on kuitenkin säätänyt 9 artiklan mukaisesti alemmasta kuin 21 vuoden ikärajasta, lennonjohtajan lupakirjan haltija saa käyttää lupakirjan mukaisia oikeuksia ainoastaan lupakirjan myöntäneen jäsenvaltion alueella siihen asti, kun hän täyttää 21 vuotta.

Tapauksissa, joissa lupakirjan haltija käyttää lupakirjaan liittyviä oikeuksia muussa kuin lupakirjan myöntämisjäsenvaltiossa, lupakirjan haltijalla on oikeus vaihtaa lupakirjansa sen jäsenvaltion lupakirjaan, jossa siihen liittyviä oikeuksia käytetään, ilman että tähän liitetään lisäehtoja.

Jotta yksikön hyväksyntämerkintä voitaisiin myöntää, toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava, että hakija täyttää tähän merkintään liittyvät erityisehdot, joissa täsmennetään yksikkö, sektori tai työpiste. Koulutusorganisaation on yksikön koulutussuunnitelman laatimisen yhteydessä otettava asianmukaisesti huomioon hakijan hankkima pätevyys ja kokemus.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä tai hylättävä yksikön koulutussuunnitelma, johon sisältyy hakijalle ehdotettu koulutus, viimeistään kuuden viikon kuluttua todisteiden esittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisista valituksista aiheutuvia myöhästymisiä. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita noudatetaan.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

Keskeisten vaatimusten noudattaminen

Viraston on tehtävä arviointi tässä asetuksessa säädetystä lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, sekä annettava arvion perusteella komissiolle lausunto, jossa esitetään mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.

31 artikla

Poikkeukset

1.   Tämän asetuksen 11 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön direktiivin 2006/23/EY 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja kansallisia kelpuutusmerkintöjä, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.

2.   Tämän asetuksen 12 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat säätäneet direktiivin 2006/23/EY 10 artiklan mukaisesti, että yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisia oikeuksia saavat käyttää vain tiettyä ikää nuoremmat lupakirjan haltijat, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.

3.   Jos jäsenvaltio päättää soveltaa 1 tai 2 kohdassa säädettyä poikkeusta, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja virastolle.

32 artikla

Siirtymäjärjestelyt

1.   Tämän asetuksen liitteessä II olevasta A osasta poiketen koulutusorganisaatiot saavat yhden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta soveltaa edelleen koulutussuunnitelmia, jotka perustuvat 10 päivänä joulukuuta 2004 julkaistuun Eurocontrolin asiakirjaan ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”.

2.   Lupakirjat, kelpuutukset, merkinnät, lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ja koulutusorganisaatioiden toimiluvat, jotka on myönnetty asianmukaisten kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti direktiivin 2006/23/EY säännösten perusteella tämän asetuksen voimaantulopäivänä, katsotaan myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti.

3.   Lupakirjan, kelpuutuksen, merkinnän, lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen tai koulutusorganisaation toimiluvan hakijoiden, jotka ovat toimittaneet hakemuksensa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ja joille ei vielä ole myönnetty lupakirjaa, kelpuutusta, merkintää, lääketieteellistä kelpoisuustodistusta tai koulutusorganisaation toimilupaa, on osoitettava noudattavansa tämän asetuksen säännöksiä, ennen kuin lupakirja, kelpuutus, merkintä, lääketieteellinen kelpoisuustodistus tai koulutusorganisaation toimilupa myönnetään.

4.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, josta koulutusorganisaatiot, joiden toimivaltaisena viranomaisena virasto toimii 4 artiklan mukaisesti, ovat hakeneet toimilupaa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, on saatettava toimilupamenettely päätökseen yhteistyössä viraston kanssa ja siirrettävä asiaan liittyvät tiedot virastoon toimiluvan myöntämisen yhteydessä.

5.   Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, joka on vastannut virastoa toimivaltaisena viranomaisena 4 artiklan mukaisesti käyttävien koulutusorganisaatioiden turvallisuusvalvonnasta, on siirrettävä organisaatioiden turvallisuusvalvonta virastolle kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

33 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

2

(3)  EUVL L 114, 27.4.2006, s. 22.

3

(4)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 51.

4

(5)  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

5

(6)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27.

7

---

LIITE I

LUPAKIRJOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET

Tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjen lupakirjojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

1.   Yksityiskohtaiset tiedot

| 1.1. | Lupakirjassa on oltava seuraavat tiedot (tähdellä merkityt kohdat on käännettävä englanniksi):






  a) | *lupakirjan myöntävän valtion tai viranomaisen nimi (lihavoituna); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Lupakirjassa on oltava seuraavat tiedot (tähdellä merkityt kohdat on käännettävä englanniksi):

a)

*lupakirjan myöntävän valtion tai viranomaisen nimi (lihavoituna);

| b) | *lupakirjan laji (selvästi lihavoituna); |
| --- | --- |

b)

*lupakirjan laji (selvästi lihavoituna);

| c) | lupakirjan numero (arabialaisin numeroin), jonka lupakirjan myöntävä viranomainen on antanut; |
| --- | --- |

c)

lupakirjan numero (arabialaisin numeroin), jonka lupakirjan myöntävä viranomainen on antanut;

| d) | lupakirjan haltijan koko nimi (roomalaisin aakkosin myös silloin, kun kansallisen kielen kirjoitusjärjestelmä perustuu muuhun kuin roomalaiseen aakkostoon); |
| --- | --- |

d)

lupakirjan haltijan koko nimi (roomalaisin aakkosin myös silloin, kun kansallisen kielen kirjoitusjärjestelmä perustuu muuhun kuin roomalaiseen aakkostoon);

| e) | syntymäaika; |
| --- | --- |

e)

syntymäaika;

| f) | lupakirjan haltijan kansalaisuus; |
| --- | --- |

f)

lupakirjan haltijan kansalaisuus;

| g) | lupakirjan haltijan allekirjoitus; |
| --- | --- |

g)

lupakirjan haltijan allekirjoitus;

| h) | *varmennus lupakirjan voimassaolosta ja lupakirjan haltijan valtuuksista käyttää sen mukaisia oikeuksia; tässä kohdassa on ilmoitettava






  i) | kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät, kielitaitomerkinnät, kouluttajamerkinnät ja yksikön hyväksyntämerkinnät; |
| --- | --- | --- |

h)

*varmennus lupakirjan voimassaolosta ja lupakirjan haltijan valtuuksista käyttää sen mukaisia oikeuksia; tässä kohdassa on ilmoitettava

i)

kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät, kielitaitomerkinnät, kouluttajamerkinnät ja yksikön hyväksyntämerkinnät;

| ii) | niiden ensimmäiset myöntämispäivät; |
| --- | --- |

ii)

niiden ensimmäiset myöntämispäivät;

| iii) | niiden voimassaolon päättymispäivät; |
| --- | --- |

iii)

niiden voimassaolon päättymispäivät;

| i) | lupakirjan myöntävän virkailijan allekirjoitus ja lupakirjan myöntämispäivä; |
| --- | --- |

i)

lupakirjan myöntävän virkailijan allekirjoitus ja lupakirjan myöntämispäivä;

| j) | lupakirjan myöntävän viranomaisen sinetti tai leima. |
| --- | --- |

j)

lupakirjan myöntävän viranomaisen sinetti tai leima.

| 1.2. | Lupakirjan mukana on oltava voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus. |
| --- | --- |

1.2.

Lupakirjan mukana on oltava voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus.

2.   Materiaali

Lupakirjaan on käytettävä ensiluokkaista paperia tai muuta sopivaa materiaalia, josta näkyvät selvästi 1 kohdassa mainitut seikat.

3.   Väri

| 3.1. | Jos samaa väriä käytetään kaikkiin jäsenvaltion myöntämiin ilmailulupakirjoihin, värin on oltava valkoinen. |
| --- | --- |

3.1.

Jos samaa väriä käytetään kaikkiin jäsenvaltion myöntämiin ilmailulupakirjoihin, värin on oltava valkoinen.

| 3.2. | Jos jäsenvaltion myöntämissä ilmailulupakirjoissa on erityinen tunnusväri, lennonjohtajan lupakirjan värin on oltava keltainen. |
| --- | --- |

3.2.

Jos jäsenvaltion myöntämissä ilmailulupakirjoissa on erityinen tunnusväri, lennonjohtajan lupakirjan värin on oltava keltainen.

---

LIITE II

KOULUTUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

A OSA

Lennonjohtajien pohjakoulutusta koskevat vaatimukset

Pohjakoulutuksella on varmistettava, että lennonjohtajaoppilaat täyttävät vähintään perus- ja kelpuutuskoulutusta koskevat tavoitteet sellaisina kuin ne on määritelty 21 päivänä lokakuuta 2008 julkaistussa Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (1) ja kykenevät lennonjohtajina johtamaan ilmaliikennettä turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti.

Pohjakoulutukseen on sisällyttävä seuraavat aiheet: ilmailun säädökset, ilmaliikenteen hallinta, mukaan luettuina siviili- ja sotilasilmailun yhteistyömenetelmät, sääoppi, lentosuunnistus, ilma-alukset ja lennonteoria, mukaan luettuna lennonjohtajan ja lentäjän välinen yhteisymmärrys, inhimilliset tekijät, laitteet ja järjestelmät, ammatillinen toimintaympäristö, turvallisuus ja turvallisuuskulttuuri, turvallisuuden hallintajärjestelmät, poikkeus- ja hätätilanteet, järjestelmien toimintahäiriöt ja kielitaito, mukaan luettuna radiopuhelinfraseologia.

Näitä aiheita on opetettava siten, että hakijat saavat valmiudet antaa erityyppisiä ilmaliikennepalveluja ja korostetaan turvallisuusnäkökohtia. Pohjakoulutukseen on sisällyttävä sekä teoriaa että käytäntöä, myös simulaatioita, ja sen kesto on määriteltävä hyväksytyissä pohjakoulutussuunnitelmissa. Koulutuksessa on saavutettava taidot, joilla varmistetaan, että kokelasta voidaan pitää pätevänä käsittelemään vaativia ja vilkkaita liikennetilanteita, ja jotka helpottavat siirtymistä yksikkökohtaiseen koulutukseen.

Kokelaan pätevyys pohjakoulutuksen jälkeen on arvioitava asianmukaisilla tarkastuksilla tai jatkuvan arvioinnin järjestelmää käyttäen.

B OSA

Lennonjohtajien yksikkökohtaista koulutusta koskevat vaatimukset

Yksikköjen koulutussuunnitelmissa on esitettävä yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa. Hyväksyttyyn suunnitelmaan on sisällyttävä tiedot kaikista pätevyyden arviointijärjestelmän osatekijöistä, mukaan luettuina työjärjestelyt, edistymisen arviointi ja tarkastaminen sekä menettelyt, jotka koskevat ilmoittamista toimivaltaiselle viranomaiselle. Yksikön koulutus voi sisältää tiettyjä pohjakoulutuksen osioita, joissa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet.

Yksikkökohtaisessa koulutuksessa lennonjohtajille on annettava riittävästi turvallisuutta, turvatoimia ja kriisitilanteiden hallintaa koskevaa koulutusta.

Yksikkökohtaisen koulutuksen kesto on määriteltävä yksikön koulutussuunnitelmassa. Hyväksyttyjen tarkastajien tai pätevyyden arvioijien, joiden on oltava arvioinnissaan puolueettomia ja objektiivisia, on arvioitava vaaditun pätevyyden saavuttaminen asianmukaisilla tarkastuksilla tai jatkuvan arvioinnin järjestelmällä. Tätä tarkoitusta varten toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön valitusmenettelyt, joilla varmistetaan kokelaiden oikeudenmukainen kohtelu.

C OSA

Lennonjohtajien täydennyskoulutusta koskevat vaatimukset

Lennonjohtajien lupakirjojen kelpuutusmerkintöjen ja yksikön hyväksyntämerkintöjen voimassa pitämiseksi on annettava hyväksyttyä täydennyskoulutusta, joka koostuu koulutuksesta lennonjohtajien taitojen säilyttämiseksi sekä kertauskursseista, hätätilannekoulutuksesta ja tarvittaessa kielikoulutuksesta.

Täydennyskoulutuksessa lennonjohtajille on annettava riittävästi turvallisuutta, turvatoimia ja kriisitilanteiden hallintaa koskevaa koulutusta.

Täydennyskoulutukseen on sisällyttävä sekä teoriaa että käytäntöä ja myös simulaatioita. Tässä tarkoituksessa koulutusorganisaation on laadittava yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmat, joissa määritellään yksityiskohtaisesti prosessit, henkilöstö ja aika, jotka ovat tarpeen asianmukaisen täydennyskoulutuksen toteuttamiseksi ja pätevyyden osoittamiseksi. Nämä suunnitelmat on tarkistettava ja hyväksyttävä vähintään kolmen vuoden välein. Täydennyskoulutuksen kestosta on päätettävä yksikössä työskentelevien lennonjohtajien toiminnallisten tarpeiden mukaisesti ottaen erityisesti huomioon menetelmien tai laitteiden toteutetut tai suunnitellut muutokset tai turvallisuuden hallinnan yleiset vaatimukset. Kunkin lennonjohtajan pätevyys on arvioitava asianmukaisesti vähintään joka kolmas vuosi. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on varmistettava, että sovelletaan mekanismeja, joilla taataan niiden lupakirjan haltijoiden oikeudenmukainen kohtelu, joiden merkintöjen voimassaoloa ei voida jatkaa.

---

(1)  Versio 1.0, pvm: 21.10.2008, viitenro: EUROCONTROL-SPEC-0113.

---

LIITE III

KIELITAITOVAATIMUKSET

Kielitaidon arviointiasteikko: erinomainen, edistynyt ja toimiva taso

| Taso | Ääntäminen
  Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta | Rakenne
  Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan | Sanavarasto | Sujuvuus | Ymmärtäminen | Vuorovaikutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erinomainen
  6 | Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät tuskin koskaan ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti saattavatkin vaikuttaa niihin. | Niin perustason kuin vaativammatkin kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. | Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään monista tutuista ja vieraista aiheista. Sanavarasto on idiomaattinen ja vivahteikas ja mukautuu kielen käyttötilanteeseen. | Pystyy puhumaan pitkään luontevasti ja vaivattomasti. Vaihtelee puheen tempoa tyylivaikutuksen aikaansaamiseksi, esimerkiksi korostaakseen jotain seikkaa. Käyttää spontaanisti ja oikein eri jäsennys- ja sidesanoja. | Ymmärtäminen on johdonmukaisesti virheetöntä lähes kaikissa yhteyksissä, ja myös kielelliset ja kulttuuriset vivahteet tulevat ymmärretyiksi. | Vuorovaikutus on vaivatonta lähes kaikissa tilanteissa. Ymmärtää helposti kielelliset ja sanattomat vivahteet ja reagoi niihin asiaankuuluvalla tavalla. |
| Edistynyt
  5 | Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät harvoin ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavatkin niihin. | Perustason kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. Yrittää käyttää myös vaativampia rakenteita mutta tekee virheitä, jotka vaikuttavat joskus merkitykseen. | Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy johdonmukaisesti ja onnistuneesti ilmaisemaan saman asian toisin sanoin. Sanavarasto on toisinaan idiomaattista. | Pystyy puhumaan pitkään suhteellisen vaivattomasti tutuista aiheista muttei välttämättä vaihtelemaan puheen tempoa tyylikeinona. Osaa käyttää oikein eri jäsennys- ja sidesanoja. | Ymmärtää oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja ymmärtää useimmiten oikein joutuessaan kohtaamaan kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman. Pystyy ymmärtämään erilaisia puheen variantteja (murre ja/tai korostus) tai tyylilajeja. | Vastaukset annetaan viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Hallitsee hyvin puhujan ja kuuntelijan välisen suhteen. |
| Toimiva
  4 | Puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon mutta häiritsevät vain joskus ymmärtämistä. | Perustason kielioppi- ja lauserakenteita käytetään luovasti, ja ne ovat yleensä hyvin hallinnassa. Virheitä saattaa esiintyä erityisesti epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa, mutta ne vaikuttavat harvoin merkitykseen. | Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät yleensä tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy usein onnistuneesti korvaamaan sanavaraston puutteita epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa ilmaisemalla asian toisin. | Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään asianmukaisella tempolla. Puheen sujuvuus voi ajoittain heiketä siirryttäessä harjoitellusta tai kaavamaisesta puheesta spontaaniin vuorovaikutukseen, mutta tämä ei estä tehokasta viestintää. Osaa käyttää jonkin verran eri jäsennys- ja sidesanoja. Täytesanat eivät ole häiritseviä. | Ymmärtää useimmiten oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kun puhuja kohtaa kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman, ymmärtäminen voi olla hitaampaa tai edellyttää selventäviä strategioita. | Vastaukset annetaan yleensä viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Osaa aloittaa vuoropuhelun ja ylläpitää sitä, vaikka kyse olisi odottamattomasta tapahtumasta. Selviytyy riittävän hyvin ilmeisistä väärinymmärryksistä tarkistamalla, vahvistamalla tai selventämällä asioita. |

Taso

Ääntäminen

Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta

Rakenne

Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan

Sanavarasto

Sujuvuus

Ymmärtäminen

Vuorovaikutus

Erinomainen

6

Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät tuskin koskaan ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti saattavatkin vaikuttaa niihin.

Niin perustason kuin vaativammatkin kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa.

Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään monista tutuista ja vieraista aiheista. Sanavarasto on idiomaattinen ja vivahteikas ja mukautuu kielen käyttötilanteeseen.

Pystyy puhumaan pitkään luontevasti ja vaivattomasti. Vaihtelee puheen tempoa tyylivaikutuksen aikaansaamiseksi, esimerkiksi korostaakseen jotain seikkaa. Käyttää spontaanisti ja oikein eri jäsennys- ja sidesanoja.

Ymmärtäminen on johdonmukaisesti virheetöntä lähes kaikissa yhteyksissä, ja myös kielelliset ja kulttuuriset vivahteet tulevat ymmärretyiksi.

Vuorovaikutus on vaivatonta lähes kaikissa tilanteissa. Ymmärtää helposti kielelliset ja sanattomat vivahteet ja reagoi niihin asiaankuuluvalla tavalla.

Edistynyt

5

Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät harvoin ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavatkin niihin.

Perustason kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. Yrittää käyttää myös vaativampia rakenteita mutta tekee virheitä, jotka vaikuttavat joskus merkitykseen.

Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy johdonmukaisesti ja onnistuneesti ilmaisemaan saman asian toisin sanoin. Sanavarasto on toisinaan idiomaattista.

Pystyy puhumaan pitkään suhteellisen vaivattomasti tutuista aiheista muttei välttämättä vaihtelemaan puheen tempoa tyylikeinona. Osaa käyttää oikein eri jäsennys- ja sidesanoja.

Ymmärtää oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja ymmärtää useimmiten oikein joutuessaan kohtaamaan kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman. Pystyy ymmärtämään erilaisia puheen variantteja (murre ja/tai korostus) tai tyylilajeja.

Vastaukset annetaan viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Hallitsee hyvin puhujan ja kuuntelijan välisen suhteen.

Toimiva

4

Puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon mutta häiritsevät vain joskus ymmärtämistä.

Perustason kielioppi- ja lauserakenteita käytetään luovasti, ja ne ovat yleensä hyvin hallinnassa. Virheitä saattaa esiintyä erityisesti epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa, mutta ne vaikuttavat harvoin merkitykseen.

Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät yleensä tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy usein onnistuneesti korvaamaan sanavaraston puutteita epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa ilmaisemalla asian toisin.

Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään asianmukaisella tempolla. Puheen sujuvuus voi ajoittain heiketä siirryttäessä harjoitellusta tai kaavamaisesta puheesta spontaaniin vuorovaikutukseen, mutta tämä ei estä tehokasta viestintää. Osaa käyttää jonkin verran eri jäsennys- ja sidesanoja. Täytesanat eivät ole häiritseviä.

Ymmärtää useimmiten oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kun puhuja kohtaa kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman, ymmärtäminen voi olla hitaampaa tai edellyttää selventäviä strategioita.

Vastaukset annetaan yleensä viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Osaa aloittaa vuoropuhelun ja ylläpitää sitä, vaikka kyse olisi odottamattomasta tapahtumasta. Selviytyy riittävän hyvin ilmeisistä väärinymmärryksistä tarkistamalla, vahvistamalla tai selventämällä asioita.

Kielitaidon arviointiasteikko: toimivaa alempi taso, alkeistaso ja alkeistasoa alempi taso

| Taso | Ääntäminen
  Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta | Rakenne
  Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan | Sanavarasto | Sujuvuus | Ymmärtäminen | Vuorovaikutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Esitoiminnallinen
  3 | Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät usein ymmärtämistä. | Ennakoitaviin tilanteisiin liittyvät perustason kielioppi- ja lauserakenteet eivät ole aina hyvin hallinnassa. Virheet vaikuttavat toistuvasti merkitykseen. | Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät usein viestintään yleisistä, konkreettisista tai työhön liittyvistä aiheista mutta sanavarasto on rajallinen ja sanavalinta usein epäasianmukainen. On usein kykenemätön ilmaisemaan samaa asiaa toisin sanoin sanavaraston puuttuessa. | Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään, mutta ilmaisut ja tauot ovat usein epäasianmukaisia. Epäröinti tai hitaus puheen tuottamisessa voi estää tehokkaan viestinnän. Täytesanat ovat joskus häiritseviä. | Ymmärtää usein oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman yhteydessä ymmärtäminen voi olla vaikeaa. | Vastaukset annetaan toisinaan viipymättä ja ne ovat joskus asianmukaisia ja informatiivisia. Pystyy ennakoitavissa tilanteissa suhteellisen vaivattomasti aloittamaan tuttuja aiheita koskevan vuoropuhelun tai ylläpitämään sitä. Vuorovaikutus on yleensä riittämätöntä, kun kyse on odottamattomasta tapahtumasta. |
| Alkeistaso
  2 | Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat voimakkaasti ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät yleensä ymmärtämistä. | Hallitsee vain rajoitetusti muutamia yksinkertaisia ulkoa opeteltuja kielioppi- ja lauserakenteita. | Rajallinen sanavarasto, joka koostuu vain yksittäisistä sanoista ja ulkoa opetelluista lauseista. | Pystyy tuottamaan vain erittäin lyhyitä, yksittäisiä, ulkoa opeteltuja ilmaisuja ja puhe on hyvin katkonaista. Käyttää häiritsevällä tavalla täytesanoja pyrkiessään löytämään oikeita ilmaisuja ja lausumaan vieraampia sanoja. | Ymmärtäminen rajoittuu yksittäisiin, ulkoa opeteltuihin lauseisiin, jos ne lausutaan huolellisesti ja hitaasti. | Vastausten antaminen on hidasta, ja vastaukset ovat usein epäasianmukaisia. Vuorovaikutus rajoittuu yksinkertaiseen rutiininomaiseen vuoropuheluun. |
| Alkeistasoa alempi taso
  1 | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. | Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. |

Taso

Ääntäminen

Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta

Rakenne

Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan

Sanavarasto

Sujuvuus

Ymmärtäminen

Vuorovaikutus

Esitoiminnallinen

3

Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät usein ymmärtämistä.

Ennakoitaviin tilanteisiin liittyvät perustason kielioppi- ja lauserakenteet eivät ole aina hyvin hallinnassa. Virheet vaikuttavat toistuvasti merkitykseen.

Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät usein viestintään yleisistä, konkreettisista tai työhön liittyvistä aiheista mutta sanavarasto on rajallinen ja sanavalinta usein epäasianmukainen. On usein kykenemätön ilmaisemaan samaa asiaa toisin sanoin sanavaraston puuttuessa.

Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään, mutta ilmaisut ja tauot ovat usein epäasianmukaisia. Epäröinti tai hitaus puheen tuottamisessa voi estää tehokkaan viestinnän. Täytesanat ovat joskus häiritseviä.

Ymmärtää usein oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman yhteydessä ymmärtäminen voi olla vaikeaa.

Vastaukset annetaan toisinaan viipymättä ja ne ovat joskus asianmukaisia ja informatiivisia. Pystyy ennakoitavissa tilanteissa suhteellisen vaivattomasti aloittamaan tuttuja aiheita koskevan vuoropuhelun tai ylläpitämään sitä. Vuorovaikutus on yleensä riittämätöntä, kun kyse on odottamattomasta tapahtumasta.

Alkeistaso

2

Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat voimakkaasti ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät yleensä ymmärtämistä.

Hallitsee vain rajoitetusti muutamia yksinkertaisia ulkoa opeteltuja kielioppi- ja lauserakenteita.

Rajallinen sanavarasto, joka koostuu vain yksittäisistä sanoista ja ulkoa opetelluista lauseista.

Pystyy tuottamaan vain erittäin lyhyitä, yksittäisiä, ulkoa opeteltuja ilmaisuja ja puhe on hyvin katkonaista. Käyttää häiritsevällä tavalla täytesanoja pyrkiessään löytämään oikeita ilmaisuja ja lausumaan vieraampia sanoja.

Ymmärtäminen rajoittuu yksittäisiin, ulkoa opeteltuihin lauseisiin, jos ne lausutaan huolellisesti ja hitaasti.

Vastausten antaminen on hidasta, ja vastaukset ovat usein epäasianmukaisia. Vuorovaikutus rajoittuu yksinkertaiseen rutiininomaiseen vuoropuheluun.

Alkeistasoa alempi taso

1

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.

---

LIITE IV

Koulutusorganisaatioiden toimilupia koskevat vaatimukset

Toimivaltaisen viranomaisen tämän asetuksen mukaisesti myöntämissä koulutusorganisaatioiden toimiluvissa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| a) | toimiluvan myöntävä toimivaltainen viranomainen; |
| --- | --- |

a)

toimiluvan myöntävä toimivaltainen viranomainen;

| b) | hakija (nimi ja osoite); |
| --- | --- |

b)

hakija (nimi ja osoite);

| c) | koulutus ja/tai palvelut, joita toimilupa koskee, soveltuvin osin; |
| --- | --- |

c)

koulutus ja/tai palvelut, joita toimilupa koskee, soveltuvin osin;

| d) | vakuutus siitä, että hakija täyttää V luvussa esitetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

d)

vakuutus siitä, että hakija täyttää V luvussa esitetyt vaatimukset;

| e) | toimiluvan myöntämispäivä ja voimassaoloaika. |
| --- | --- |

e)

toimiluvan myöntämispäivä ja voimassaoloaika.

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/39

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 806/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

tehoaineen flukinkonatsoli hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen ja komission päätöksen 2008/934/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvoston direktiiviä 91/414/ETY (2) sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joiden täydellisyys on osoitettu komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (3) 16 artiklan mukaisesti. Flukinkonatsoli on tehoaine, jonka täydellisyys on osoitettu mainitun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvoston direktiiviä 91/414/ETY (2) sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joiden täydellisyys on osoitettu komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (3) 16 artiklan mukaisesti. Flukinkonatsoli on tehoaine, jonka täydellisyys on osoitettu mainitun asetuksen mukaisesti.

| (2) | Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (4) ja (EY) N:o 1490/2002 (5) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen ja kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luetteloon sisältyy flukinkonatsoli. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (4) ja (EY) N:o 1490/2002 (5) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman toisen ja kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luetteloon sisältyy flukinkonatsoli.

| (3) | Neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä ja asetuksen (EY) N:o 451/2000 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1490/2002 sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2229/2004 muuttamisesta 20 päivänä syyskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1095/2007 (6) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittaja antoi komissiolle tiedoksi kahden kuukauden kuluessa kyseisen asetuksen voimaantulosta, että se peruuttaa tekemänsä ilmoituksen tehoaineen lisäämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Eräiden tehoaineiden sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja näitä tehoaineita sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/934/EY (7) säädettiin näin ollen, ettei flukinkonatsolia sisällytetä liitteeseen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä ja asetuksen (EY) N:o 451/2000 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1490/2002 sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista lisäsäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2229/2004 muuttamisesta 20 päivänä syyskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1095/2007 (6) 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittaja antoi komissiolle tiedoksi kahden kuukauden kuluessa kyseisen asetuksen voimaantulosta, että se peruuttaa tekemänsä ilmoituksen tehoaineen lisäämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. Eräiden tehoaineiden sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja näitä tehoaineita sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta 5 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/934/EY (7) säädettiin näin ollen, ettei flukinkonatsolia sisällytetä liitteeseen.

| (4) | Alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ”hakija”, toimitti direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti uuden hakemuksen, jossa se pyysi soveltamaan nopeutettua menettelyä, josta säädetään yksityiskohtaisista säännöistä direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 33/2008 (8) 14–19 artiklassa. |
| --- | --- |

(4)

Alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ”hakija”, toimitti direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti uuden hakemuksen, jossa se pyysi soveltamaan nopeutettua menettelyä, josta säädetään yksityiskohtaisista säännöistä direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 33/2008 (8) 14–19 artiklassa.

| (5) | Hakemus toimitettiin Irlannille, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen spesifikaatio ja esitetyt käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/934/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(5)

Hakemus toimitettiin Irlannille, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen spesifikaatio ja esitetyt käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/934/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen.

| (6) | Irlanti arvioi hakijan toimittamat lisätiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ”elintarviketurvallisuusviranomainen”, ja komissiolle 13 päivänä huhtikuuta 2010. Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti lisäkertomuksen muille jäsenvaltioille ja hakijalle kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti 25 päivänä helmikuuta 2011 asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä flukinkonatsolia koskevat päätelmänsä (9) komissiolle. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja flukinkonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 17 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(6)

Irlanti arvioi hakijan toimittamat lisätiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ”elintarviketurvallisuusviranomainen”, ja komissiolle 13 päivänä huhtikuuta 2010. Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti lisäkertomuksen muille jäsenvaltioille ja hakijalle kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti 25 päivänä helmikuuta 2011 asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä flukinkonatsolia koskevat päätelmänsä (9) komissiolle. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja flukinkonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 17 päivänä kesäkuuta 2011.

| (7) | Tehdyistä eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että flukinkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista hyväksyä flukinkonatsoli asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Tehdyistä eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että flukinkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista hyväksyä flukinkonatsoli asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia.

| (9) | Vaikka päätelmänä onkin, että flukinkonatsoli olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka päätelmänä onkin, että flukinkonatsoli olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja.

| (10) | Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(10)

Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen hyväksymistä, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua hyväksymisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin.

| (11) | Rajoittamatta hyväksymisestä johtuvien asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisten velvoitteiden soveltamista ja ottaen huomioon direktiivistä 91/414/ETY asetukseen (EY) N:o 1107/2009 siirtymisestä aiheutuvan erityisen tilanteen olisi kuitenkin sovellettava seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa flukinkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava, korvattava tai peruutettava luvat. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston päivityksen jättämistä ja arviointia varten. |
| --- | --- |

(11)

Rajoittamatta hyväksymisestä johtuvien asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisten velvoitteiden soveltamista ja ottaen huomioon direktiivistä 91/414/ETY asetukseen (EY) N:o 1107/2009 siirtymisestä aiheutuvan erityisen tilanteen olisi kuitenkin sovellettava seuraavia säännöksiä. Jäsenvaltioilla olisi hyväksymisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa flukinkonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat. Jäsenvaltioiden olisi tapauksen mukaan muutettava, korvattava tai peruutettava luvat. Mainitusta määräajasta poiketen olisi yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, direktiivin 91/414/ETY liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston päivityksen jättämistä ja arviointia varten.

| (12) | Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 (10) puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(12)

Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 (10) puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Lisävaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan aiheuteta jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu kyseisen direktiivin liitteen I muuttamiseksi, tai verrattuna asetuksiin, joita on annettu tehoaineiden hyväksymisestä.

| (13) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (11) liitettä muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (11) liitettä muutettava.

| (14) | Päätöksessä 2008/934/EY säädetään, ettei flukinkonatsolia sisällytetä liitteeseen ja että kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat on peruutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011. On tarpeen poistaa flukinkonatsolia koskeva rivi kyseisen päätöksen liitteestä. Sen vuoksi päätöstä 2008/934/EY on aiheellista muuttaa. |
| --- | --- |

(14)

Päätöksessä 2008/934/EY säädetään, ettei flukinkonatsolia sisällytetä liitteeseen ja että kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat on peruutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011. On tarpeen poistaa flukinkonatsolia koskeva rivi kyseisen päätöksen liitteestä. Sen vuoksi päätöstä 2008/934/EY on aiheellista muuttaa.

| (15) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä I määritetty tehoaine flukinkonatsoli kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kasvinsuojeluaineiden uudelleenarviointi

1.   Jäsenvaltioiden on asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava flukinkonatsolia tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2012.

Jäsenvaltioiden on kyseiseen päivämäärään mennessä erityisesti tarkistettava, että tämän asetuksen liitteen I edellytykset täyttyvät, kyseisessä liitteessä olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osassa mainittuja edellytyksiä lukuun ottamatta, ja että luvanhaltijalla tai luvanhaltijan saatavilla on direktiivin 91/414/ETY liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto kyseisen direktiivin 13 artiklan 1–4 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1107/2009 62 artiklan edellytysten mukaisesti.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kaikki sellaiset sallitut kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät flukinkonatsolia joko ainoana tehoaineena tai yhtenä monista tehoaineista, jotka kaikki on 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä sisällytetty täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteeseen; arviointi on suoritettava asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti, direktiivin 91/414/ETY liitteessä III säädetyt vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella ja ottaen huomioon tämän asetuksen liitteessä I olevan erityisiä säännöksiä koskevan sarakkeen B osa. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvioinnin perusteella määritettävä, täyttääkö tuote asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset. Määrittämisen jälkeen jäsenvaltioiden on

| a) | niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät flukinkonatsolia ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015; tai |
| --- | --- |

a)

niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät flukinkonatsolia ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015; tai

| b) | niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät flukinkonatsolia yhtenä monista tehoaineista, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi. |
| --- | --- |

b)

niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät flukinkonatsolia yhtenä monista tehoaineista, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 taikka siinä säädöksessä tai niissä säädöksissä, joilla kyseinen aine tai aineet lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

3 artikla

Muutokset täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 540/2011

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

4 artikla

Muutokset päätökseen 2008/934/EY

Poistetaan flukinkonatsolia koskeva rivi päätöksen 2008/934/EY liitteestä.

5 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2012.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  EUVL L 246, 21.9.2007, s. 19.

6

(7)  EUVL L 333, 11.12.2008, s. 11.

7

(8)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

8

(9)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fluquinconazole. EFSA Journal 2011;9(5):2096. [112 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2096. Saatavilla verkossa osoitteessa: www.efsa.europa.eu

9

(10)  EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10.

10

(11)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

11

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväk-symispäivä | Hyväksyn-nän päättymis-päivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flukinkonatsoli
  CAS-numero 136426-54-5
  CIPAC-numero: 474 | 3-(2,4-dikloorifenyyli)-6-fluori-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yyli)kinatsolin-4(3H)-oni | ≥ 955 g/kg | 1. tammikuuta 2012 | 31. joulukuuta 2021 | A OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten
  B OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmistuneen flukinkonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö, |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväk-symispäivä

Hyväksyn-nän päättymis-päivä

Erityiset säännökset

Flukinkonatsoli

CAS-numero 136426-54-5

CIPAC-numero: 474

3-(2,4-dikloorifenyyli)-6-fluori-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yyli)kinatsolin-4(3H)-oni

≥ 955 g/kg

1. tammikuuta 2012

31. joulukuuta 2021

A OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten

B OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmistuneen flukinkonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö,

| b) | ravinnon kautta tapahtuvaan kuluttajien altistumiseen triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämille, |
| --- | --- |

b)

ravinnon kautta tapahtuvaan kuluttajien altistumiseen triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämille,

| c) | linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

c)

linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

| 1) | triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa, |
| --- | --- |

1)

triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa,

| 2) | vuoroviljelykasvustoissa olevan dioni-metaboliitin mahdollisten jäämien osuus kuluttajien kokonaisaltistuksessa, |
| --- | --- |

2)

vuoroviljelykasvustoissa olevan dioni-metaboliitin mahdollisten jäämien osuus kuluttajien kokonaisaltistuksessa,

| 3) | hyönteisiä syöville nisäkkäille aiheutuva välitön riski, |
| --- | --- |

3)

hyönteisiä syöville nisäkkäille aiheutuva välitön riski,

| 4) | hyönteisiä syöville linnuille ja kasveja syöville linnuille ja nisäkkäille pitkällä aikavälillä aiheutuva riski, |
| --- | --- |

4)

hyönteisiä syöville linnuille ja kasveja syöville linnuille ja nisäkkäille pitkällä aikavälillä aiheutuva riski,

| 5) | lieroja syöville nisäkkäille aiheutuva riski, |
| --- | --- |

5)

lieroja syöville nisäkkäille aiheutuva riski,

| 6) | mahdolliset haittavaikutukset vesieliöiden hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus). |
| --- | --- |

6)

mahdolliset haittavaikutukset vesieliöiden hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus).

Hakijan on toimitettava nämä tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 31. joulukuuta 2013.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

LIITE II

Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevaan B osaan seuraava teksti:

| Numero | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”14 | Flukinkonatsoli
  CAS-numero 136426-54-5
  CIPAC-numero: 474 | 3-(2,4-dikloorifenyyli)-6-fluori-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yyli)kinatsolin-4(3H)-oni | ≥ 955 g/kg | 1. tammikuuta 2012 | 31. joulukuuta 2021 | A OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten
  B OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmistuneen flukinkonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö, |

Numero

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”14

Flukinkonatsoli

CAS-numero 136426-54-5

CIPAC-numero: 474

3-(2,4-dikloorifenyyli)-6-fluori-2-(1H-1,2,4-triatsol-1-yyli)kinatsolin-4(3H)-oni

≥ 955 g/kg

1. tammikuuta 2012

31. joulukuuta 2021

A OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten

B OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. kesäkuuta 2011 valmistuneen flukinkonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö,

| b) | ravinnon kautta tapahtuvaan kuluttajien altistumiseen triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämille; |
| --- | --- |

b)

ravinnon kautta tapahtuvaan kuluttajien altistumiseen triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämille;

| c) | linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin. |
| --- | --- |

c)

linnuille ja nisäkkäille aiheutuvaan riskiin.

Käyttöedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä.

Hakijan on toimitettava vahvistavat tiedot seuraavista:

| 1) | triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa; |
| --- | --- |

1)

triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämät pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa;

| 2) | vuoroviljelykasvustoissa olevan dioni-metaboliitin mahdollisten jäämien osuus kuluttajien kokonaisaltistuksessa; |
| --- | --- |

2)

vuoroviljelykasvustoissa olevan dioni-metaboliitin mahdollisten jäämien osuus kuluttajien kokonaisaltistuksessa;

| 3) | hyönteisiä syöville nisäkkäille aiheutuva välitön riski; |
| --- | --- |

3)

hyönteisiä syöville nisäkkäille aiheutuva välitön riski;

| 4) | hyönteisiä syöville linnuille ja kasveja syöville linnuille ja nisäkkäille pitkällä aikavälillä aiheutuva riski; |
| --- | --- |

4)

hyönteisiä syöville linnuille ja kasveja syöville linnuille ja nisäkkäille pitkällä aikavälillä aiheutuva riski;

| 5) | lieroja syöville nisäkkäille aiheutuva riski; |
| --- | --- |

5)

lieroja syöville nisäkkäille aiheutuva riski;

| 6) | mahdolliset haittavaikutukset vesieliöiden hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus). |
| --- | --- |

6)

mahdolliset haittavaikutukset vesieliöiden hormonitoimintaan (kalojen koko elinkaaren tutkimus).

Hakijan on toimitettava nämä tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 31. joulukuuta 2013.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

1

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/44

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 807/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

tehoaineen triatsoksidi hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan ja 78 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvoston direktiiviä 91/414/ETY (2) sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joiden täydellisyys on osoitettu komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (3) 16 artiklan mukaisesti. Triatsoksidi on tehoaine, jonka täydellisyys on osoitettu mainitun asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti neuvoston direktiiviä 91/414/ETY (2) sovelletaan hyväksymismenettelyn ja hyväksynnän edellytysten osalta tehoaineisiin, joiden täydellisyys on osoitettu komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (3) 16 artiklan mukaisesti. Triatsoksidi on tehoaine, jonka täydellisyys on osoitettu mainitun asetuksen mukaisesti.

| (2) | Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (4) ja (EY) N:o 1490/2002 (5) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luetteloon sisältyy triatsoksidi. Komission päätöksellä 2009/860/EY (6) triatsoksidi päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (4) ja (EY) N:o 1490/2002 (5) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luetteloon sisältyy triatsoksidi. Komission päätöksellä 2009/860/EY (6) triatsoksidi päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.

| (3) | Alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti uuden hakemuksen, jossa se pyysi soveltamaan nopeutettua menettelyä, josta säädetään yksityiskohtaisista säännöistä direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 33/2008 14–19 artiklassa. |
| --- | --- |

(3)

Alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti uuden hakemuksen, jossa se pyysi soveltamaan nopeutettua menettelyä, josta säädetään yksityiskohtaisista säännöistä direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 33/2008 14–19 artiklassa.

| (4) | Hakemus toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen spesifikaatio ja esitetyt käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2009/860/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(4)

Hakemus toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen spesifikaatio ja esitetyt käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2009/860/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen.

| (5) | Yhdistynyt kuningaskunta arvioi hakijan toimittamat uudet tiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2010. |
| --- | --- |

(5)

Yhdistynyt kuningaskunta arvioi hakijan toimittamat uudet tiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2010.

| (6) | Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti lisäkertomuksen muille jäsenvaltioille ja hakijalle kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti päätelmänsä (7) triatsoksidista komissiolle 15 päivänä helmikuuta 2011. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja triatsoksidia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 17 päivänä kesäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(6)

Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti lisäkertomuksen muille jäsenvaltioille ja hakijalle kommentoitavaksi ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitti päätelmänsä (7) triatsoksidista komissiolle 15 päivänä helmikuuta 2011. Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja triatsoksidia koskeva komission tarkastelukertomus valmistui 17 päivänä kesäkuuta 2011.

| (7) | Esittelijänä toimivan jäsenvaltion laatimassa lisäkertomuksessa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskitytään niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Etenkään kuluttajille aiheutuvaa riskiä ei pystytty arvioimaan luotettavasti, sillä kasvituotteissa olevien jäämien luonteen määrittämiseksi tarvittavat tiedot puuttuivat eikä tietoja ollut myöskään jäämien mahdollisesta siirtymisestä eläintuotteisiin. |
| --- | --- |

(7)

Esittelijänä toimivan jäsenvaltion laatimassa lisäkertomuksessa ja elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskitytään niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Etenkään kuluttajille aiheutuvaa riskiä ei pystytty arvioimaan luotettavasti, sillä kasvituotteissa olevien jäämien luonteen määrittämiseksi tarvittavat tiedot puuttuivat eikä tietoja ollut myöskään jäämien mahdollisesta siirtymisestä eläintuotteisiin.

| (8) | Hakijan toimittamista uusista tiedoista ilmenee, että kuluttajien altistumista voidaan pitää hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(8)

Hakijan toimittamista uusista tiedoista ilmenee, että kuluttajien altistumista voidaan pitää hyväksyttävänä.

| (9) | Näin ollen hakijan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi. |
| --- | --- |

(9)

Näin ollen hakijan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi.

| (10) | Tehdyistä eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että triatsoksidia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista hyväksyä triatsoksidi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Tehdyistä eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että triatsoksidia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt vaatimukset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista hyväksyä triatsoksidi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti.

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 2 kohdan sekä sen 6 artiklan mukaisesti ja ottaen huomioon nykyisen tieteellisen ja teknisen tietämyksen hyväksyntään on kuitenkin tarpeen liittää tiettyjä edellytyksiä ja rajoituksia.

| (12) | Vaikka päätelmänä onkin, että triatsoksidi olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja. |
| --- | --- |

(12)

Vaikka päätelmänä onkin, että triatsoksidi olisi hyväksyttävä, on aiheellista edellyttää lisää vahvistavia tietoja.

| (13) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (8) liitettä muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta 25 päivänä toukokuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (8) liitettä muutettava.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksyminen

Hyväksytään liitteessä I määritetty tehoaine triatsoksidi kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Muutokset täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 540/2011

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivä

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  EUVL L 314, 1.12.2009, s. 81.

6

(7)  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triazoxide. EFSA Journal 2011;9(3): [86 s.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2018. Saatavilla verkossa osoitteessa: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

7

(8)  EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1.

8

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Triatsoksidi
  CAS-numero 72459-58-6
  CIPAC-numero: 729 | 7-kloori-3-imidatsol-1-yyli-1,2,4-bentsotriatsiini-1-oksidi | ≥ 970 g/kg
  Epäpuhtaudet:
  tolueeni: enintään 3 g/kg | 1. lokakuuta 2011 | 30. syyskuuta 2021 | A OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineena siementen käsittelyssä.
  B OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17 päivänä kesäkuuta 2011 valmistuneen triatsoksidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

Triatsoksidi

CAS-numero 72459-58-6

CIPAC-numero: 729

7-kloori-3-imidatsol-1-yyli-1,2,4-bentsotriatsiini-1-oksidi

≥ 970 g/kg

Epäpuhtaudet:

tolueeni: enintään 3 g/kg

1. lokakuuta 2011

30. syyskuuta 2021

A OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineena siementen käsittelyssä.

B OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17 päivänä kesäkuuta 2011 valmistuneen triatsoksidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö;

| b) | siemeniä syöville linnuille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että lupaedellytyksiin kuuluu riskinhallintatoimenpiteitä, |
| --- | --- |

b)

siemeniä syöville linnuille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että lupaedellytyksiin kuuluu riskinhallintatoimenpiteitä,

Hakijan on toimitettava siemeniä syöville nisäkkäille aiheutuvaa pitkän aikavälin riskiä koskevat vahvistavat tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2013.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

---

LIITE II

Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevaan B osaan seuraava teksti:

| Numero | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”17 | Triatsoksidi
  CAS-numero 72459-58-6
  CIPAC-numero: 729 | 7-kloori-3-imidatsol-1-yyli-1,2,4-bentsotriatsiini-1-oksidi | ≥ 970 g/kg
  Epäpuhtaudet:
  tolueeni: enintään 3 g/kg | 1. lokakuuta 2011 | 30. syyskuuta 2021 | A OSA
  Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineena siementen käsittelyssä.
  B OSA
  Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17 päivänä kesäkuuta 2011 valmistuneen triatsoksidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  a) | käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; |

Numero

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”17

Triatsoksidi

CAS-numero 72459-58-6

CIPAC-numero: 729

7-kloori-3-imidatsol-1-yyli-1,2,4-bentsotriatsiini-1-oksidi

≥ 970 g/kg

Epäpuhtaudet:

tolueeni: enintään 3 g/kg

1. lokakuuta 2011

30. syyskuuta 2021

A OSA

Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineena siementen käsittelyssä.

B OSA

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17 päivänä kesäkuuta 2011 valmistuneen triatsoksidia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

a)

käyttäjille ja työntekijöille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö;

| b) | siemeniä syöville linnuille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että lupaedellytyksiin kuuluu riskinhallintatoimenpiteitä, |
| --- | --- |

b)

siemeniä syöville linnuille aiheutuvaan riskiin ja varmistettava, että lupaedellytyksiin kuuluu riskinhallintatoimenpiteitä,

Hakijan on toimitettava siemeniä syöville nisäkkäille aiheutuvaa pitkän aikavälin riskiä koskevat vahvistavat tiedot komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2013.”

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.

1

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/48

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 808/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä elokuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 50 10 | AR | 73,7 |
| TR | 63,0 |
| UY | 98,8 |
| ZA | 72,4 |
| ZZ | 77,0 |
| 0806 10 10 | EG | 150,8 |
| MA | 187,2 |
| TR | 166,4 |
| ZZ | 168,1 |
| 0808 10 80 | AR | 114,4 |
| BR | 63,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 102,2 |
| US | 121,3 |
| ZA | 88,7 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 95,9 |
| CL | 75,1 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 96,2 |
| ZZ | 84,9 |
| 0809 30 | TR | 126,5 |
| ZZ | 126,5 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 53,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 50 10

AR

73,7

TR

63,0

UY

98,8

ZA

72,4

ZZ

77,0

0806 10 10

EG

150,8

MA

187,2

TR

166,4

ZZ

168,1

0808 10 80

AR

114,4

BR

63,1

CL

86,0

CN

56,0

NZ

102,2

US

121,3

ZA

88,7

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

95,9

CL

75,1

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

96,2

ZZ

84,9

0809 30

TR

126,5

ZZ

126,5

0809 40 05

BA

50,1

XS

57,7

ZZ

53,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/50

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/499/YUTP,

annettu 1 päivänä elokuuta 2011,

Euroopan unionin erityisedustajan nimittämisestä Sudaniin annetun päätöksen 2010/450/YUTP muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 31 artiklan 2 kohdan ja 33 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 11 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/450/YUTP (1), jolla Rosalind MARSDEN nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Sudaniin 1 päivän syyskuuta 2010 ja 31 päivän elokuuta 2011 väliseksi ajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 11 päivänä elokuuta 2010 päätöksen 2010/450/YUTP (1), jolla Rosalind MARSDEN nimitettiin Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Sudaniin 1 päivän syyskuuta 2010 ja 31 päivän elokuuta 2011 väliseksi ajaksi.

| (2) | Etelä-Sudanin tasavalta julistautui itsenäiseksi 9 päivänä heinäkuuta 2011, minkä johdosta erityisedustajan tehtäväkenttä kattaa tästä lähtien kaksi itsenäistä maata. |
| --- | --- |

(2)

Etelä-Sudanin tasavalta julistautui itsenäiseksi 9 päivänä heinäkuuta 2011, minkä johdosta erityisedustajan tehtäväkenttä kattaa tästä lähtien kaksi itsenäistä maata.

| (3) | Rosalind MARSDEN olisi nimitettävä erityisedustajaksi Sudanin tasavaltaan ja Etelä-Sudanin tasavaltaan 9 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseksi ajaksi. Neuvoston päätös 2010/450/YUTP olisi sen vuoksi muutettava ja sen voimassaoloa olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(3)

Rosalind MARSDEN olisi nimitettävä erityisedustajaksi Sudanin tasavaltaan ja Etelä-Sudanin tasavaltaan 9 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseksi ajaksi. Neuvoston päätös 2010/450/YUTP olisi sen vuoksi muutettava ja sen voimassaoloa olisi jatkettava.

| (4) | Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja joka voisi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(4)

Erityisedustaja toteuttaa toimeksiantonsa tilanteessa, joka voi huonontua ja joka voisi haitata Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa määritettyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2010/450/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan päätöksen nimi seuraavasti: |
| --- | --- |

1)

Korvataan päätöksen nimi seuraavasti:

| 2) | Korvataan 1, 2 ja 3 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Euroopan unionin erityisedustaja
  Nimitetään Rosalind MARSDEN Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Sudanin tasavaltaan, jäljempänä ’Sudan’, ja Etelä-Sudanin tasavaltaan, jäljempänä ’Etelä-Sudan’, 9 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseksi ajaksi. Erityisedustajan toimeksianto voi päättyä aikaisemmin, jos neuvosto unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksesta niin päättää.
  2 artikla
  Poliittiset tavoitteet
  Erityisedustajan toimeksiannon perustana ovat Sudania ja Etelä-Sudania koskevat Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’ tai ’unioni’, politiikan tavoitteet, ja siihen kuuluu toimiminen sudanilaisten osapuolien, Afrikan unionin (AU) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) sekä muiden kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa rauhanomaisen rinnakkaiselon saavuttamiseksi Sudanin ja Etelä-Sudanin välillä kattavan rauhansopimuksen päätyttyä ja Etelä-Sudanin itsenäistyttyä 9 päivänä heinäkuuta 2011. Unionin poliittisiin tavoitteisiin sisältyy aktiivinen osallistuminen kaikkien niiden avoinna olevien kysymysten ratkaisemiseen, jotka liittyvät kattavaan rauhansopimukseen ja sen jälkeisiin vaiheisiin, sekä osapuolten auttaminen panemaan sovitut asiat täytäntöön; pohjoisen ja etelän välisen tulenaran raja-alueen rauhoittamiseen tähtäävien toimien tukeminen; Etelä-Sudanin institutionaalisten rakenteiden kehittämisen tukeminen ja sen vakauden, turvallisuuden ja kehityksen edistäminen; Darfurin konfliktia koskevan poliittisen ratkaisun helpottaminen; demokraattisen hallinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistäminen, mukaan lukien yhteistyö Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; sitoutuminen edelleen itäiseen Sudaniin; sekä humanitaarisen avun perillepääsyn parantaminen kaikkialla Sudanissa ja Etelä-Sudanissa.
  Lisäksi erityisedustajan toimeksianto perustuu unionin poliittiseen tavoitteeseen osallistua Herran vastarinta-armeijan (Lords Resistance Army, jäljempänä ’LRA’) Etelä-Sudanin ja ympäröivän alueen vakauteen kohdistamien uhkien lieventämiseen ja poistamiseen.
  3 artikla
  Toimeksianto
  1.   Näiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi erityisedustajan toimeksiantona on:






  a) | pitää yhteyttä Sudanin hallitukseen, Etelä-Sudanin hallitukseen, Sudanin ja Etelä-Sudanin poliittisiin osapuoliin, Darfurin aseellisiin ryhmittymiin, kansalaisyhteiskuntaan ja valtioista riippumattomiin järjestöihin unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 1, 2 ja 3 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Euroopan unionin erityisedustaja

Nimitetään Rosalind MARSDEN Euroopan unionin erityisedustajaksi, jäljempänä ’erityisedustaja’, Sudanin tasavaltaan, jäljempänä ’Sudan’, ja Etelä-Sudanin tasavaltaan, jäljempänä ’Etelä-Sudan’, 9 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 väliseksi ajaksi. Erityisedustajan toimeksianto voi päättyä aikaisemmin, jos neuvosto unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, ehdotuksesta niin päättää.

2 artikla

Poliittiset tavoitteet

Erityisedustajan toimeksiannon perustana ovat Sudania ja Etelä-Sudania koskevat Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’ tai ’unioni’, politiikan tavoitteet, ja siihen kuuluu toimiminen sudanilaisten osapuolien, Afrikan unionin (AU) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) sekä muiden kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa rauhanomaisen rinnakkaiselon saavuttamiseksi Sudanin ja Etelä-Sudanin välillä kattavan rauhansopimuksen päätyttyä ja Etelä-Sudanin itsenäistyttyä 9 päivänä heinäkuuta 2011. Unionin poliittisiin tavoitteisiin sisältyy aktiivinen osallistuminen kaikkien niiden avoinna olevien kysymysten ratkaisemiseen, jotka liittyvät kattavaan rauhansopimukseen ja sen jälkeisiin vaiheisiin, sekä osapuolten auttaminen panemaan sovitut asiat täytäntöön; pohjoisen ja etelän välisen tulenaran raja-alueen rauhoittamiseen tähtäävien toimien tukeminen; Etelä-Sudanin institutionaalisten rakenteiden kehittämisen tukeminen ja sen vakauden, turvallisuuden ja kehityksen edistäminen; Darfurin konfliktia koskevan poliittisen ratkaisun helpottaminen; demokraattisen hallinnon, vastuuvelvollisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistäminen, mukaan lukien yhteistyö Kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa; sitoutuminen edelleen itäiseen Sudaniin; sekä humanitaarisen avun perillepääsyn parantaminen kaikkialla Sudanissa ja Etelä-Sudanissa.

Lisäksi erityisedustajan toimeksianto perustuu unionin poliittiseen tavoitteeseen osallistua Herran vastarinta-armeijan (Lords Resistance Army, jäljempänä ’LRA’) Etelä-Sudanin ja ympäröivän alueen vakauteen kohdistamien uhkien lieventämiseen ja poistamiseen.

3 artikla

Toimeksianto

1.   Näiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi erityisedustajan toimeksiantona on:

a)

pitää yhteyttä Sudanin hallitukseen, Etelä-Sudanin hallitukseen, Sudanin ja Etelä-Sudanin poliittisiin osapuoliin, Darfurin aseellisiin ryhmittymiin, kansalaisyhteiskuntaan ja valtioista riippumattomiin järjestöihin unionin poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| b) | olla tiiviissä yhteistyössä YK:hon, AU:hon ja erityisesti Sudanin korkean tason täytäntöönpanoryhmään AU:ssa, jäljempänä ’korkean tason täytäntöönpanoryhmä’, Arabiliittoon, hallitusten väliseen kehitysviranomaiseen ja muihin johtaviin alueellisiin ja kansainvälisiin sidosryhmiin, Yhdysvaltojen erikoislähettiläs mukaan lukien; |
| --- | --- |

b)

olla tiiviissä yhteistyössä YK:hon, AU:hon ja erityisesti Sudanin korkean tason täytäntöönpanoryhmään AU:ssa, jäljempänä ’korkean tason täytäntöönpanoryhmä’, Arabiliittoon, hallitusten väliseen kehitysviranomaiseen ja muihin johtaviin alueellisiin ja kansainvälisiin sidosryhmiin, Yhdysvaltojen erikoislähettiläs mukaan lukien;

| c) | osallistua asiaankuuluviin kansainvälisiin ja julkisiin foorumeihin unionin poliittisten tavoitteiden ja Sudaniin kohdistuvien kansainvälisten ponnistelujen johdonmukaisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

c)

osallistua asiaankuuluviin kansainvälisiin ja julkisiin foorumeihin unionin poliittisten tavoitteiden ja Sudaniin kohdistuvien kansainvälisten ponnistelujen johdonmukaisuuden edistämiseksi;

| d) | edistää kansainvälisiä toimia, joilla pyritään helpottamaan kattavan, osallistavan ja kestävän rauhansopimuksen aikaansaamista Darfuriin tiiviissä yhteistyössä YK:n, AU:n ja Qatarin hallituksen sekä muiden kansainvälisten sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

d)

edistää kansainvälisiä toimia, joilla pyritään helpottamaan kattavan, osallistavan ja kestävän rauhansopimuksen aikaansaamista Darfuriin tiiviissä yhteistyössä YK:n, AU:n ja Qatarin hallituksen sekä muiden kansainvälisten sidosryhmien kanssa;

| e) | edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista pitämällä säännöllisesti yhteyttä asianmukaisiin Sudanin ja Etelä-Sudanin viranomaisiin, Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän toimistoon, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistoon ja alueella toimiviin ihmisoikeustarkkailijoihin; |
| --- | --- |

e)

edistää ihmisoikeuksien kunnioittamista pitämällä säännöllisesti yhteyttä asianmukaisiin Sudanin ja Etelä-Sudanin viranomaisiin, Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän toimistoon, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistoon ja alueella toimiviin ihmisoikeustarkkailijoihin;

| f) | myötävaikuttaa unionin ihmisoikeuspolitiikan, muun muassa ihmisoikeuksia koskevien unionin suuntaviivojen ja erityisesti lapsia aseellisten selkkauksien yhteydessä koskevien unionin suuntaviivojen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvien syrjintämuotojen torjumista koskevien unionin suuntaviivojen ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1325 (2000) liittyvän unionin politiikan täytäntöönpanoon, muun muassa seuraamalla tapahtuvaa kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla siitä suosituksia; |
| --- | --- |

f)

myötävaikuttaa unionin ihmisoikeuspolitiikan, muun muassa ihmisoikeuksia koskevien unionin suuntaviivojen ja erityisesti lapsia aseellisten selkkauksien yhteydessä koskevien unionin suuntaviivojen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvien syrjintämuotojen torjumista koskevien unionin suuntaviivojen ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1325 (2000) liittyvän unionin politiikan täytäntöönpanoon, muun muassa seuraamalla tapahtuvaa kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla siitä suosituksia;

| g) | myötävaikuttaa aktiivisesti ulkoasiainneuvoston 20 päivänä kesäkuuta 2011 sopiman Sudania ja Etelä-Sudania koskevan unionin kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteuttamiseen; |
| --- | --- |

g)

myötävaikuttaa aktiivisesti ulkoasiainneuvoston 20 päivänä kesäkuuta 2011 sopiman Sudania ja Etelä-Sudania koskevan unionin kokonaisvaltaisen lähestymistavan toteuttamiseen;

| h) | valvoa ja koordinoida unionin sitoumusta kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa tukea toimia, joilla pyritään lieventämään ja poistamaan LRA:n siviileihin sekä Etelä-Sudanin ja ympäröivän alueen vakauteen kohdistamia uhkia. |
| --- | --- |

h)

valvoa ja koordinoida unionin sitoumusta kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa tukea toimia, joilla pyritään lieventämään ja poistamaan LRA:n siviileihin sekä Etelä-Sudanin ja ympäröivän alueen vakauteen kohdistamia uhkia.

2.   Toimeksiantonsa toteuttamiseksi erityisedustaja muun muassa

| a) | antaa neuvoja ja raportoi unionin kantojen määrittelyn osalta kansainvälisillä foorumeilla, jotta voidaan ennakoivasti edistää ja lujittaa johdonmukaisen Sudania ja Etelä-Sudania koskevan unionin toimintapolitiikan omaksumista; |
| --- | --- |

a)

antaa neuvoja ja raportoi unionin kantojen määrittelyn osalta kansainvälisillä foorumeilla, jotta voidaan ennakoivasti edistää ja lujittaa johdonmukaisen Sudania ja Etelä-Sudania koskevan unionin toimintapolitiikan omaksumista;

| b) | valvoo yleisesti kaikkia unionin toimia ja tekee tiivistä yhteistyötä Khartumissa ja Jubassa sijaitsevien unionin edustustojen kanssa sekä unionin Addis Abebassa sijaitsevan AU-edustuston ja unionin New Yorkissa sijaitsevan YK-edustuston kanssa; |
| --- | --- |

b)

valvoo yleisesti kaikkia unionin toimia ja tekee tiivistä yhteistyötä Khartumissa ja Jubassa sijaitsevien unionin edustustojen kanssa sekä unionin Addis Abebassa sijaitsevan AU-edustuston ja unionin New Yorkissa sijaitsevan YK-edustuston kanssa;

| c) | edistää poliittista prosessia sekä toimia, jotka liittyvät kattavaan rauhansopimukseen ja sen jälkeisiin vaiheisiin liittyvien kaikkien avoinna olevien kysymysten ratkaisemiseen, sekä auttaa osapuolia panemaan sovitut asiat täytäntöön ja tukea toimia Etelä-Sudanin institutionaalisten rakenteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

c)

edistää poliittista prosessia sekä toimia, jotka liittyvät kattavaan rauhansopimukseen ja sen jälkeisiin vaiheisiin liittyvien kaikkien avoinna olevien kysymysten ratkaisemiseen, sekä auttaa osapuolia panemaan sovitut asiat täytäntöön ja tukea toimia Etelä-Sudanin institutionaalisten rakenteiden kehittämiseksi;

| d) | myötävaikuttaa unionin ihmisoikeuspolitiikan, muun muassa ihmisoikeuksia koskevien unionin suuntaviivojen ja erityisesti lapsia aseellisten selkkauksien yhteydessä koskevien unionin suuntaviivojen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvien syrjintämuotojen torjumista koskevien unionin suuntaviivojen ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1325 (2000) liittyvän unionin politiikan täytäntöönpanoon, muun muassa seuraamalla tapahtuvaa kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla siitä suosituksia; ja |
| --- | --- |

d)

myötävaikuttaa unionin ihmisoikeuspolitiikan, muun muassa ihmisoikeuksia koskevien unionin suuntaviivojen ja erityisesti lapsia aseellisten selkkauksien yhteydessä koskevien unionin suuntaviivojen sekä naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin ja tyttöihin kohdistuvien syrjintämuotojen torjumista koskevien unionin suuntaviivojen ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1325 (2000) liittyvän unionin politiikan täytäntöönpanoon, muun muassa seuraamalla tapahtuvaa kehitystä ja raportoimalla siitä sekä antamalla siitä suosituksia; ja

| e) | seuraa, miten sudanilaiset ja eteläsudanilaiset osapuolet noudattavat YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevia päätöslauselmia, erityisesti päätöslauselmia 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) ja 1919 (2010), sekä raportoi tästä.”. |
| --- | --- |

e)

seuraa, miten sudanilaiset ja eteläsudanilaiset osapuolet noudattavat YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevia päätöslauselmia, erityisesti päätöslauselmia 1556 (2004), 1564 (2004), 1590 (2005), 1591 (2005), 1593 (2005), 1612 (2005), 1663 (2006), 1672 (2006), 1679 (2006), 1769 (2007), 1778 (2007), 1881 (2009), 1882 (2009), 1891 (2009) ja 1919 (2010), sekä raportoi tästä.”.

| 3) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Erityisedustaja koordinoi toimensa tiiviisti Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa.”. |
| --- | --- |

3)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Erityisedustaja koordinoi toimensa tiiviisti Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa.”.

| 4) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Rahoitusohjeen määrää, joka on 1 820 000 euroa, korotetaan 955 000 eurolla erityisedustajan toimeksiantoon liittyvien menojen kattamiseksi 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 päättyvällä kaudella.”. |
| --- | --- |

4)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Rahoitusohjeen määrää, joka on 1 820 000 euroa, korotetaan 955 000 eurolla erityisedustajan toimeksiantoon liittyvien menojen kattamiseksi 1 päivänä syyskuuta 2010 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 päättyvällä kaudella.”.

| 5) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  Avustajaryhmän muodostaminen ja kokoonpano
  1.   Erityisedustaja vastaa avustajaryhmänsä muodostamisesta toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvissa poliittisissa erityiskysymyksissä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.
  2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat esittää, että henkilöstöä lähetetään työskentelemään erityisedustajan kanssa. Sellaisen henkilöstön palkat, jonka jäsenvaltio tai unionin toimielin siirtää tilapäisesti työskentelemään erityisedustajan alaisuuteen, maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimusperusteisen kansainvälisen henkilöstön jäsenten on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.
  3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina, ja he suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon toteuttamista edistävällä tavalla.
  4.   Erityisedustajan toimistot sijaitsevat Brysselissä, Khartumissa ja Jubassa, ja niissä on oltava tarvittava poliittinen, hallinnollinen ja logistinen tukihenkilöstö.”. |
| --- | --- |

5)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Avustajaryhmän muodostaminen ja kokoonpano

1.   Erityisedustaja vastaa avustajaryhmänsä muodostamisesta toimeksiantonsa ja siihen varattujen käytettävissä olevien taloudellisten resurssien asettamissa rajoissa. Avustajaryhmällä on oltava asiantuntemusta toimeksiantoon kuuluvissa poliittisissa erityiskysymyksissä. Erityisedustajan on viipymättä ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle avustajaryhmänsä kulloinenkin kokoonpano.

2.   Jäsenvaltiot, unionin toimielimet ja Euroopan ulkosuhdehallinto voivat esittää, että henkilöstöä lähetetään työskentelemään erityisedustajan kanssa. Sellaisen henkilöstön palkat, jonka jäsenvaltio tai unionin toimielin siirtää tilapäisesti työskentelemään erityisedustajan alaisuuteen, maksaa asianomainen jäsenvaltio, asianomainen unionin toimielin tai Euroopan ulkosuhdehallinto. Erityisedustajaa voivat avustaa myös jäsenvaltioiden unionin toimielimiin tai Euroopan ulkosuhdehallintoon lähettämät asiantuntijat. Sopimusperusteisen kansainvälisen henkilöstön jäsenten on oltava jäsenvaltioiden kansalaisia.

3.   Kaikki lähetetyt työntekijät pysyvät hallinnollisesti asianomaisen lähettävän jäsenvaltion, unionin toimielimen tai Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisina, ja he suorittavat tehtävänsä ja toimivat erityisedustajan toimeksiannon toteuttamista edistävällä tavalla.

4.   Erityisedustajan toimistot sijaitsevat Brysselissä, Khartumissa ja Jubassa, ja niissä on oltava tarvittava poliittinen, hallinnollinen ja logistinen tukihenkilöstö.”.

| 6) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:
  ”8 artikla
  EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvaaminen
  Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (2) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia. |
| --- | --- |

6)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen turvaaminen

Erityisedustajan ja hänen avustajaryhmänsä on noudatettava turvallisuussäännöistä EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseksi 31 päivänä maaliskuuta 2011 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/292/EU (2) vahvistettuja turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia.

| 7) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla
  Turvallisuus
  Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja vastuullaan olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen huomioon ottaen suoraan alaisuudessaan olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti:






  a) | laatimalla operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaa, sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelma; |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Turvallisuus

Erityisedustaja toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla unionin ulkopuolisiin operaatioihin lähetetyn henkilöstön turvallisuutta koskevan unionin politiikan mukaisesti kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet toimeksiantonsa ja vastuullaan olevan maantieteellisen alueen turvallisuustilanteen huomioon ottaen suoraan alaisuudessaan olevan koko henkilöstön turvallisuuden edistämiseksi, erityisesti:

a)

laatimalla operaatiokohtaisen turvallisuussuunnitelman, johon sisällytetään fyysiset, organisatoriset ja menettelyä koskevat turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat henkilöstön turvallista siirtymistä operaatioalueelle ja sen sisällä ja turvallisuutta vaarantavien tilanteiden hallintaa, sekä operaation valmius- ja evakuointisuunnitelma;

| b) | varmistamalla, että unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutusturva; |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, että unionin ulkopuolelle lähetetyllä koko henkilöstöllä on operaatioalueen olosuhteiden edellyttämä korkean riskin kattava vakuutusturva;

| c) | varmistamalla, että kaikille unionin ulkopuolelle lähetetyille erityisedustajan avustajaryhmän jäsenille, myös paikalta palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä operaatioalueelle annettuun riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus; |
| --- | --- |

c)

varmistamalla, että kaikille unionin ulkopuolelle lähetetyille erityisedustajan avustajaryhmän jäsenille, myös paikalta palvelukseen otetulle henkilöstölle, annetaan joko ennen operaatioalueelle saapumista tai heti saapumisen yhteydessä operaatioalueelle annettuun riskiluokitukseen perustuva asianmukainen turvallisuuskoulutus;

| d) | varmistamalla, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antamalla väliraportin ja toimeksiannon toteuttamista koskevan selvityksen yhteydessä neuvostolle, korkealle edustajalle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.”. |
| --- | --- |

d)

varmistamalla, että kaikki säännöllisten turvallisuusarviointien pohjalta annetut suositukset pannaan täytäntöön, ja antamalla väliraportin ja toimeksiannon toteuttamista koskevan selvityksen yhteydessä neuvostolle, korkealle edustajalle ja komissiolle kirjallisia raportteja suositusten täytäntöönpanosta ja muista turvallisuusasioista.”.

| 8) | Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Erityisedustaja raportoi säännöllisesti poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle Darfurin tilanteesta sekä tilanteesta Sudanissa ja Etelä-Sudanissa.”. |
| --- | --- |

8)

Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Erityisedustaja raportoi säännöllisesti poliittisten ja turvallisuusasioiden komitealle Darfurin tilanteesta sekä tilanteesta Sudanissa ja Etelä-Sudanissa.”.

| 9) | Korvataan 12 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin edustustojen päälliköihin, mukaan lukien edustustot Khartumissa, Jubassa, Addis Abebassa ja New Yorkissa, ja jäsenvaltioiden lähetystöjen päälliköihin. Näiden on parhaalla mahdollisella tavalla pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin paikan päällä.”. |
| --- | --- |

9)

Korvataan 12 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Paikan päällä on pidettävä yllä läheisiä suhteita unionin edustustojen päälliköihin, mukaan lukien edustustot Khartumissa, Jubassa, Addis Abebassa ja New Yorkissa, ja jäsenvaltioiden lähetystöjen päälliköihin. Näiden on parhaalla mahdollisella tavalla pyrittävä avustamaan erityisedustajaa toimeksiannon toteuttamisessa. Erityisedustajan on myös pidettävä yhteyttä muihin kansainvälisiin ja alueellisiin toimijoihin paikan päällä.”.

| 10) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Uudelleentarkastelu
  Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin samalla alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja esittää neuvostolle, korkealle edustajalle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen tammikuun 2012 loppuun mennessä ja kattavan raportin toimeksiannon toteuttamisesta toimeksiannon päättyessä.”. |
| --- | --- |

10)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Uudelleentarkastelu

Tämän päätöksen täytäntöönpanoa ja sen johdonmukaisuutta unionin samalla alueella toteuttamien muiden toimien kanssa tarkastellaan säännöllisesti uudelleen. Erityisedustaja esittää neuvostolle, korkealle edustajalle ja komissiolle toimeksiannossa saavutettua edistymistä koskevan kertomuksen tammikuun 2012 loppuun mennessä ja kattavan raportin toimeksiannon toteuttamisesta toimeksiannon päättyessä.”.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 9 päivästä heinäkuuta 2011.

Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 211, 12.8.2010, s. 42.

1

(2)  EUVL L 141, 27.5.2011, s. 17.”.

2

---

| 11.8.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/53

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2011/500/YUTP,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/137/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 28 päivänä helmikuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/137/YUTP (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 28 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/137/YUTP Libyan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä.

| (2) | Libyan tilanteen vakavuus huomioon ottaen päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV oleviin luetteloihin henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kaksi uutta yhteisöä, |
| --- | --- |

(2)

Libyan tilanteen vakavuus huomioon ottaen päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV oleviin luetteloihin henkilöistä ja yhteisöistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, olisi lisättävä kaksi uutta yhteisöä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä luetellut yhteisöt päätöksen 2011/137/YUTP liitteessä IV olevaan luetteloon.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 53.

1

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitetut yhteisöt

| | Nimi | Tunnistamistiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Al-Shahara Oil Services Company
  (alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company) | Al-Saqan piiri, al-Saqan moskeijan lähellä, Tripoli, Libya |
| Puh.: +218 21362 2163 |
| Faksi: +218 21362 2161 |

Nimi

Tunnistamistiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Al-Shahara Oil Services Company

(alias Al Sharara, Al-shahara oil service company, Sharara Oil Service Company, Sharara, Al Sharara al-Dhahabiya Oil Service Company)

Al-Saqan piiri, al-Saqan moskeijan lähellä, Tripoli, Libya

Puh.: +218 21362 2163

Faksi: +218 21362 2161

Gaddafin hallituksen puolesta tai johdolla toimiva yhteisö.

10.8.2011

2.

Organisation for Development of Administrative Centres (ODAC)

www.odac-libya.com

Gaddafin hallituksen puolesta tai johdolla toimiva yhteisö ja hallituksen mahdollinen rahoituslähde. ODAC on edistänyt tuhansien hallituksen rahoittamien infrastruktuuri-hankkeiden toteuttamista.

10.8.2011

---