# Az Európai Unió L 228/2011

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2011.228.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 228 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 54. évfolyam2011. szeptember 3. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2011.228.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 228

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

54. évfolyam2011. szeptember 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 878/2011/EU rendelete (2011. szeptember 2.) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 879/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az 57/2011/EU tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 880/2011/EU rendelete (2011. szeptember 2.) az uniós referencialaboratóriumok listájának és nevének tekintetében a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklete, valamint a 180/2008/EK és a 737/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló 208/2011/EU rendelet helyesbítéséről (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság 881/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az 1137/2007/EK rendeletnek az adalékként használt Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény összetétele (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S) és hangyasavat tartalmazó takarmányban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | | A Bizottság 882/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 11 |
| | * | Az Európai Központi Bank 883/2011/EU rendelete (2011. augusztus 25.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet módosításáról (EKB/2011/12) | 13 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2011/522/KKBP határozata (2011. szeptember 2.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosításáról | 16 |
| | | 2011/523/EU |
| | * | A Tanács határozata (2011. szeptember 2.) az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről | 19 |
| | | 2011/524/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. március 23.) a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | 2011/525/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2011. augusztus 25.) a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2011/13) | 37 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 878/2011/EU rendelete (2011. szeptember 2.) a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság 879/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az 57/2011/EU tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról

6

*

A Bizottság 880/2011/EU rendelete (2011. szeptember 2.) az uniós referencialaboratóriumok listájának és nevének tekintetében a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklete, valamint a 180/2008/EK és a 737/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló 208/2011/EU rendelet helyesbítéséről (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság 881/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az 1137/2007/EK rendeletnek az adalékként használt Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény összetétele (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S) és hangyasavat tartalmazó takarmányban való felhasználása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

9

A Bizottság 882/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

11

*

Az Európai Központi Bank 883/2011/EU rendelete (2011. augusztus 25.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet módosításáról (EKB/2011/12)

13

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2011/522/KKBP határozata (2011. szeptember 2.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosításáról

16

2011/523/EU

*

A Tanács határozata (2011. szeptember 2.) az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről

19

2011/524/EU

*

A Bizottság határozata (2011. március 23.) a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról
  (az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)

1

22

IRÁNYMUTATÁSOK

2011/525/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2011. augusztus 25.) a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2011/13)

(EKB/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/1

---

A TANÁCS 878/2011/EU RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés V. címének 2. fejezetével összhangban elfogadott, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság közös javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. május 9-án elfogadta a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendeletet (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. május 9-án elfogadta a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendeletet (2).

| (2) | A 2011/273/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. szeptember 2-i 2011/522/KKBP tanácsi határozat (3) további intézkedések elfogadását írja elő, beleértve a nyersolaj és a kőolajtermékek Szíriából történő vétele, behozatalának és szállításának tilalmát, valamint a rezsim által támogatott vagy azt támogató további személyek és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztását. Azon további személyek, szervezetek és testületek felsorolása, amelyek vonatkozásában a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, az említett határozat mellékletében található. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/273/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. szeptember 2-i 2011/522/KKBP tanácsi határozat (3) további intézkedések elfogadását írja elő, beleértve a nyersolaj és a kőolajtermékek Szíriából történő vétele, behozatalának és szállításának tilalmát, valamint a rezsim által támogatott vagy azt támogató további személyek és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztását. Azon további személyek, szervezetek és testületek felsorolása, amelyek vonatkozásában a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell, az említett határozat mellékletében található.

| (3) | Ezen intézkedések közül néhány az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva – különösen az intézkedéseknek a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából – a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Ezen intézkedések közül néhány az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozik, ennélfogva – különösen az intézkedéseknek a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása biztosítása céljából – a végrehajtásukhoz uniós szintű jogszabály szükséges.

| (4) | A Szíriával kötött együttműködési megállapodás (4) részleges felfüggesztéséről a 2011. szeptember 2-i 2011/523/EU tanácsi határozat (5) rendelkezik. |
| --- | --- |

(4)

A Szíriával kötött együttműködési megállapodás (4) részleges felfüggesztéséről a 2011. szeptember 2-i 2011/523/EU tanácsi határozat (5) rendelkezik.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (6) | Fontos tisztázni, hogy nem minősül a pénzeszközök e rendelet 4. cikke (2) bekezdése értelmében vett rendelkezésére bocsátásának a szükséges dokumentumok benyújtása és továbbítása egy bank részére azzal a céllal, hogy az azokat megküldje egy jegyzékbe nem vett végső címzett személy, szervezet vagy szerv számára az e rendelet 9. cikkében engedélyezett kifizetések előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

(6)

Fontos tisztázni, hogy nem minősül a pénzeszközök e rendelet 4. cikke (2) bekezdése értelmében vett rendelkezésére bocsátásának a szükséges dokumentumok benyújtása és továbbítása egy bank részére azzal a céllal, hogy az azokat megküldje egy jegyzékbe nem vett végső címzett személy, szervezet vagy szerv számára az e rendelet 9. cikkében engedélyezett kifizetések előmozdítása érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 442/2011/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben a következő pontok kerülnek beillesztésre:
  „g)   »biztosítás«: olyan vállalkozás vagy kötelezettségvállalás, amelynek alapján egy vagy több természetes vagy jogi személy fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a vállalkozás által vagy a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt egy vagy több személy részére;
  h)   »viszontbiztosítás«: az a tevékenység, amely egy biztosítási vállalkozás vagy egy másik viszontbiztosítási vállalkozás által engedményezett kockázatok elfogadásából áll, vagy a Lloyd’s néven ismert biztosítóintézetek egyesülete esetében az a tevékenység, amely a Lloyd’s bármely tagja által engedményezett kockázatoknak a Lloyd’s néven ismert biztosítóintézetek egyesületétől eltérő biztosítási vállalkozás vagy viszontbiztosítási vállalkozás általi elfogadásából áll;
  i)   »kőolajtermékek«: a IV. mellékletben felsorolt termékek.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„g)   »biztosítás«: olyan vállalkozás vagy kötelezettségvállalás, amelynek alapján egy vagy több természetes vagy jogi személy fizetés ellenében, valamely biztosítási esemény bekövetkezése esetén – a vállalkozás által vagy a kötelezettségvállalásban meghatározott – kártérítést vagy vagyoni előnyt nyújt egy vagy több személy részére;

h)   »viszontbiztosítás«: az a tevékenység, amely egy biztosítási vállalkozás vagy egy másik viszontbiztosítási vállalkozás által engedményezett kockázatok elfogadásából áll, vagy a Lloyd’s néven ismert biztosítóintézetek egyesülete esetében az a tevékenység, amely a Lloyd’s bármely tagja által engedményezett kockázatoknak a Lloyd’s néven ismert biztosítóintézetek egyesületétől eltérő biztosítási vállalkozás vagy viszontbiztosítási vállalkozás általi elfogadásából áll;

i)   »kőolajtermékek«: a IV. mellékletben felsorolt termékek.”

| 2. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Tilos:






  a) | nyersolaj és kőolajtermékek behozatala az Unióba, amennyiben azok:






  i. | Szíriából származnak; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„3a. cikk

Tilos:

a)

nyersolaj és kőolajtermékek behozatala az Unióba, amennyiben azok:

i.

Szíriából származnak; vagy

| ii. | Szíriából kerültek kivitelre; |
| --- | --- |

ii.

Szíriából kerültek kivitelre;

| b) | Szíriában található vagy Szíriából származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele; |
| --- | --- |

b)

Szíriában található vagy Szíriából származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele;

| c) | Szíriából származó vagy Szíriából bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása; |
| --- | --- |

c)

Szíriából származó vagy Szíriából bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása;

| d) | az a), b) és c) pontban felsorolt tilalmakkal kapcsolatosan közvetve vagy közvetlenül finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve a származákos pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást, és |
| --- | --- |

d)

az a), b) és c) pontban felsorolt tilalmakkal kapcsolatosan közvetve vagy közvetlenül finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve a származákos pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást, és

| e) | az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása közvetve vagy közvetlenül az a), b) vagy c) vagy d) pontban említett tilalmak megkerülése. |
| --- | --- |

e)

az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása közvetve vagy közvetlenül az a), b) vagy c) vagy d) pontban említett tilalmak megkerülése.

3b. cikk

A 3a. cikkben meghatározott tilalmak nem vonatkoznak a következőkre:

| a) | a 2011. szeptember 2-a előtt megkötött szerződésből eredő kötelezettségnek 2011. november 15-én vagy az előtt történő teljesítése, feltéve, hogy az érintett kötelezettséget teljesíteni szándékozó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv a tevékenységet vagy tranzakciót legalább 7 munkanappal korábban bejelentette a letelepedése szerinti tagállamnak a III. mellékletben felsorolt webhelyeken feltüntetett hatáskörrel rendelkező hatósága számára, vagy |
| --- | --- |

a)

a 2011. szeptember 2-a előtt megkötött szerződésből eredő kötelezettségnek 2011. november 15-én vagy az előtt történő teljesítése, feltéve, hogy az érintett kötelezettséget teljesíteni szándékozó természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv a tevékenységet vagy tranzakciót legalább 7 munkanappal korábban bejelentette a letelepedése szerinti tagállamnak a III. mellékletben felsorolt webhelyeken feltüntetett hatáskörrel rendelkező hatósága számára, vagy

| b) | 2011. szeptember 2-át megelőzően, vagy – amennyiben az export az a) pont értelmében történt – 2011. november 15-én vagy azt megelőzően Szíriából exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek vásárlása.” |
| --- | --- |

b)

2011. szeptember 2-át megelőzően, vagy – amennyiben az export az a) pont értelmében történt – 2011. november 15-én vagy azt megelőzően Szíriából exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek vásárlása.”

| 3. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A II. melléklet tartalmazza azon természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékét, akiket vagy amelyeket a Tanács a 2011/273/KKBP határozat 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyekként, a rezsim által támogatott vagy azt támogató személyekként vagy szervezetekként, vagy a velük kapcsolatban álló személyekként vagy szervezetekként azonosított.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A II. melléklet tartalmazza azon természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékét, akiket vagy amelyeket a Tanács a 2011/273/KKBP határozat 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyekként, a rezsim által támogatott vagy azt támogató személyekként vagy szervezetekként, vagy a velük kapcsolatban álló személyekként vagy szervezetekként azonosított.”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első bekezdésben a c) és d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első bekezdésben a c) és d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

kizárólag a befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások szokásos kezelési vagy fenntartási költségeinek illetve szolgáltatási díjainak kiegyenlítésére szolgálnak;

| d) | rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy a hatáskörrel rendelkező érintett hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat;” |
| --- | --- |

d)

rendkívüli kiadások fedezéséhez szükségesek, feltéve, hogy a hatáskörrel rendelkező érintett hatóság az engedély megadását megelőzően legalább két héttel közölte a többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és a Bizottsággal a konkrét engedély megadása alapjául szolgáló indokokat;”

| b) | az első bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „e) | a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet számlájára, illetve számlájáról kerülnek be- vagy kifizetésre, amennyiben e be- vagy kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az első bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„e)

a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet számlájára, illetve számlájáról kerülnek be- vagy kifizetésre, amennyiben e be- vagy kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor; vagy

| f) | humanitárius célokból, úgy mint a humanitárius segítségnyújtás és annak támogatása, a polgári lakosság alapvető szükségleteinek kielégítésére szolgáló anyagok és termékek – például élelmiszerek és az előállításukhoz szükséges mezőgazdasági termékek, gyógyszerek– biztosítása, vagy a Szíriából történő evakuálás céljából szükségesek.” |
| --- | --- |

f)

humanitárius célokból, úgy mint a humanitárius segítségnyújtás és annak támogatása, a polgári lakosság alapvető szükségleteinek kielégítésére szolgáló anyagok és termékek – például élelmiszerek és az előállításukhoz szükséges mezőgazdasági termékek, gyógyszerek– biztosítása, vagy a Szíriából történő evakuálás céljából szükségesek.”

| c) | a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az érintett tagállam az e cikk alapján kiadott valamennyi engedélyről az engedély megadását követő 4 héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.” |
| --- | --- |

c)

a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az érintett tagállam az e cikk alapján kiadott valamennyi engedélyről az engedély megadását követő 4 héten belül tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot.”

| 5. | A rendelet a következő 10a. cikkel egészül ki:
  „10a. cikk
  Nem teljesíthető semmiféle követelés, beleértve a kártalanításra irányuló vagy egyéb hasonló jellegű követelést– mint például kompenzációs követelés vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelés –, a szíriai kormány vagy azon keresztül vagy javára követeléssel előálló személyek vagy szervezetek számára olyan szerződések vagy ügyletek tekintetében, amelyeknek a teljesítését közvetlenül vagy közvetve, részben vagy egészben érintették az e rendelettel bevezetett intézkedések.” |
| --- | --- |

5.

A rendelet a következő 10a. cikkel egészül ki:

„10a. cikk

Nem teljesíthető semmiféle követelés, beleértve a kártalanításra irányuló vagy egyéb hasonló jellegű követelést– mint például kompenzációs követelés vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelés –, a szíriai kormány vagy azon keresztül vagy javára követeléssel előálló személyek vagy szervezetek számára olyan szerződések vagy ügyletek tekintetében, amelyeknek a teljesítését közvetlenül vagy közvetve, részben vagy egészben érintették az e rendelettel bevezetett intézkedések.”

2. cikk

A 442/2011/EU rendelet II. melléklete az e rendelet I. mellékletével összhangban módosul.

3. cikk

E rendelet II. melléklete a 442/2011/EU rendelet IV. mellékleteként kerül beillesztésre.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 121., 2011.5.10., 11. o.

1

(2)  HL L 121., 2011.5.10., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát.

3

(4)  HL L 269., 1978.9.27., 2. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 19. oldalát.

5

---

I. MELLÉKLET

A.   Természetes személyek

| | Név | Azonosító adatok
  (születési idő, születési hely stb.) | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Az Aleppói Kereskedelmi és Iparkamara elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | A Damaszkuszi Iparkamara elnöke (Zuhair Ghraiwati fia). Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | A homszi székhelyű (árucikkekkel, kereskedéssel, árufeldolgozással és logisztikával foglalkozó) Akhras-csoport alapítója. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Az agroipari érdekeltségű Issam Anbouba Est. elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |

Név

Azonosító adatok

(születési idő, születési hely stb.)

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Fares CHEHABI

Az Aleppói Kereskedelmi és Iparkamara elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

A Damaszkuszi Iparkamara elnöke (Zuhair Ghraiwati fia). Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

A homszi székhelyű (árucikkekkel, kereskedéssel, árufeldolgozással és logisztikával foglalkozó) Akhras-csoport alapítója. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Az agroipari érdekeltségű Issam Anbouba Est. elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | A Holding Cham leányvállalata
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | A Holding Cham leányvállalata
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr. Damascus |
| P.O.Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Telefon: (+963) 11 2456777 és 2218602 |
| Fax: (+963) 11 2237938 és 2211186 |
| A bank e-mail címe: Publicrelations@reb.sy, |
| Honlap: www.reb.sy |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Mada Transport

A Holding Cham leányvállalata

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

A Holding Cham leányvállalata

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr. Damascus

P.O.Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Telefon: (+963) 11 2456777 és 2218602

Fax: (+963) 11 2237938 és 2211186

A bank e-mail címe: Publicrelations@reb.sy,

Honlap: www.reb.sy

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó, állami tulajdonú bank.

2.09.2011

---

II. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

A kőolajtermékek jegyzéke és HR-kód

| HR-kód | Leírás |
| --- | --- |
| 2709 00 | Nyers kőolaj és bitumenes ásványokból előállított nyersolaj |
| 2710 | Kőolaj és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével, máshol nem említett olyan készítmény, amely legkevesebb 70 % kőolajat vagy bitumenes ásványokból előállított olajat tartalmaz, ez az olaj a készítmény lényeges alkotórésze, olajhulladék: |
| 2711 | Földgáz és gáz-halmazállapotú más szénhidrogén |
| 2712 | Vazelin; paraffinviasz, mikrokristályos kőolajviasz, paraffingács, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, más ásványi viasz és szintézissel vagy más eljárással előállított hasonló termék, színezve is |
| 2713 | Ásványolajkoksz, ásványolaj-bitumen és kőolaj vagy bitumenes ásványból előállított olaj más maradéka |
| 2714 | Természetes bitumen és aszfalt; bitumenes vagy olajpala és kátrányos homok; aszfaltit és aszfaltkő |
| 2715 00 00 | Természetes aszfaltot, természetes bitument, ásványolaj-bitument, ásványi kátrányt vagy ásványi kátrányszurkot tartalmazó bitumenes keverék (pl. bitumenes masztix, lepárlási maradvány)”. |

HR-kód

Leírás

2709 00

Nyers kőolaj és bitumenes ásványokból előállított nyersolaj

2710

Kőolaj és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével, máshol nem említett olyan készítmény, amely legkevesebb 70 % kőolajat vagy bitumenes ásványokból előállított olajat tartalmaz, ez az olaj a készítmény lényeges alkotórésze, olajhulladék:

2711

Földgáz és gáz-halmazállapotú más szénhidrogén

2712

Vazelin; paraffinviasz, mikrokristályos kőolajviasz, paraffingács, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, más ásványi viasz és szintézissel vagy más eljárással előállított hasonló termék, színezve is

2713

Ásványolajkoksz, ásványolaj-bitumen és kőolaj vagy bitumenes ásványból előállított olaj más maradéka

2714

Természetes bitumen és aszfalt; bitumenes vagy olajpala és kátrányos homok; aszfaltit és aszfaltkő

2715 00 00

Természetes aszfaltot, természetes bitument, ásványolaj-bitument, ásványi kátrányt vagy ásványi kátrányszurkot tartalmazó bitumenes keverék (pl. bitumenes masztix, lepárlási maradvány)”.

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/6

---

A BIZOTTSÁG 879/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

az 57/2011/EU tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 57/2011/EU rendelet IA. melléklete a norvég tőkehalnak és a hozzá kapcsolódó fajoknak az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó fogási határértéket nullában állapítja meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 57/2011/EU rendelet IA. melléklete a norvég tőkehalnak és a hozzá kapcsolódó fajoknak az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó fogási határértéket nullában állapítja meg.

| (2) | A 2011 első felében gyűjtött tudományos információk alapján a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság arra a véleményre jutott, hogy a 2011-re vonatkozó, legfeljebb 6 000 tonnányi fogás 0,02-es állománypusztulási értéknek felel meg, amivel az állomány várhatóan az elővigyázatossági szintek fölött marad. |
| --- | --- |

(2)

A 2011 első felében gyűjtött tudományos információk alapján a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság arra a véleményre jutott, hogy a 2011-re vonatkozó, legfeljebb 6 000 tonnányi fogás 0,02-es állománypusztulási értéknek felel meg, amivel az állomány várhatóan az elővigyázatossági szintek fölött marad.

| (3) | A norvég tőkehal olyan északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban az EU és Norvégia nem folytat közös gazdálkodást, jóllehet az állomány területileg megoszlik a két fél között. Az e rendeletben előírt intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Norvégiával tartott azon konzultációkkal, amelyekre az Európai Unió és Norvégia között 2010. december 3-án folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv rendelkezései értelmében került sor. |
| --- | --- |

(3)

A norvég tőkehal olyan északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban az EU és Norvégia nem folytat közös gazdálkodást, jóllehet az állomány területileg megoszlik a két fél között. Az e rendeletben előírt intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Norvégiával tartott azon konzultációkkal, amelyekre az Európai Unió és Norvégia között 2010. december 3-án folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv rendelkezései értelmében került sor.

| (4) | Következésképpen az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein kifogható norvégtőkehal-mennyiség Unióra eső részét indokolt a 6 000 tonna 75 %-ában meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizein kifogható norvégtőkehal-mennyiség Unióra eső részét indokolt a 6 000 tonna 75 %-ában meghatározni.

| (5) | A foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal a norvég tőkehalra irányuló halászat során járulékos fogásként kerül a hálóba. Ezeket a fogásokat ezért bele kell számítani a norvég tőkehal és a hozzá kapcsolódó fajok tagállami kvótájába, a túl nagy fogásmennyiségek megelőzése érdekében azonban az említett fajoknak az e kvótába beszámítható mennyiségét célszerű a teljes érték 5 %-ára korlátozni. |
| --- | --- |

(5)

A foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal a norvég tőkehalra irányuló halászat során járulékos fogásként kerül a hálóba. Ezeket a fogásokat ezért bele kell számítani a norvég tőkehal és a hozzá kapcsolódó fajok tagállami kvótájába, a túl nagy fogásmennyiségek megelőzése érdekében azonban az említett fajoknak az e kvótába beszámítható mennyiségét célszerű a teljes érték 5 %-ára korlátozni.

| (6) | Az 57/2011/EU rendelet IA. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 57/2011/EU rendelet IA. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | A norvég tőkehal rövid élettartamú faj. Következésképpen az új fogási korlátozásokat mielőbb érvényre kell juttatni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szóban forgó halászat folyamatos végzése. Ezért indokolt előírni, hogy ez a rendelet a kihirdetését követő napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(7)

A norvég tőkehal rövid élettartamú faj. Következésképpen az új fogási korlátozásokat mielőbb érvényre kell juttatni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szóban forgó halászat folyamatos végzése. Ezért indokolt előírni, hogy ez a rendelet a kihirdetését követő napon lépjen hatályba.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 57/2011/EU rendelet IA. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 24., 2011.1.27., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 57/2011/EU rendelet IA. mellékletében az ICES IIIa övezet, valamint az ICES IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a norvég tőkehal és a hozzá kapcsolódó fajok állományaira vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „Faj | : | Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Faj

:

Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

Trisopterus esmarki

| Övezet | : | IIIa övezet; a IIa és a IV övezet uniós vizei
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

IIIa övezet; a IIa és a IV övezet uniós vizei

NOP/2A3A4.

Dánia

4 496 (1)

Analitikai TAC.

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

1 (1)
   (2)

Hollandia

3 (1)
   (2)

EU

4 500 (1)

Norvégia

0

TAC

Nem releváns

---

(1)  A kirakodott mennyiségek legalább 95 %-ának norvég tőkehalnak kell lennie. A foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani a TAC fennmaradó 5%-ába.

1

(2)  A kvóta kizárólag az ICES IIa, IIIa és IV övezet uniós vizein halászható.”

2

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/8

---

A BIZOTTSÁG 880/2011/EU RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

az uniós referencialaboratóriumok listájának és nevének tekintetében a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklete, valamint a 180/2008/EK és a 737/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló 208/2011/EU rendelet helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket és az élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumokat az említett rendelet VII. mellékletének II. része sorolja fel. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet meghatározza az élelmiszereket és a takarmányokat, valamint az állat-egészségügyi kérdéseket és az élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok általános feladatait, kötelezettségeit és a velük szemben támasztott követelményeket. Az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumokat az említett rendelet VII. mellékletének II. része sorolja fel.

| (2) | A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére további kötelezettségek és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról szóló, 2011. február 2-i 87/2011/EU bizottsági rendelet (2) kijelölte a méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratóriumot, amellyel kiegészítette az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium kijelöléséről, a laboratórium részére további kötelezettségek és feladatok meghatározásáról és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. mellékletének módosításáról szóló, 2011. február 2-i 87/2011/EU bizottsági rendelet (2) kijelölte a méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratóriumot, amellyel kiegészítette az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzékét.

| (3) | Az uniós referencialaboratóriumok listájának és nevének tekintetében a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklete, valamint a 180/2008/EK és a 737/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2011. március 2-i 208/2011/EU bizottsági rendelet (3) mellékletének szövege lépett a 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének helyébe. A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium azonban kimaradt a 882/2004/EK rendeletnek a – 208/2011/EU rendelet által módosított – VII. melléklete II. részében szereplő, az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzékéből. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós referencialaboratóriumok listájának és nevének tekintetében a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklete, valamint a 180/2008/EK és a 737/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2011. március 2-i 208/2011/EU bizottsági rendelet (3) mellékletének szövege lépett a 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének helyébe. A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium azonban kimaradt a 882/2004/EK rendeletnek a – 208/2011/EU rendelet által módosított – VII. melléklete II. részében szereplő, az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzékéből.

| (4) | Fontos, hogy a 882/2004/EK rendeletben szereplő uniós referencialaboratóriumok listájának frissítése folyamatos legyen. Ezért a 208/2011/EU rendeletet a hiány pótlásával helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(4)

Fontos, hogy a 882/2004/EK rendeletben szereplő uniós referencialaboratóriumok listájának frissítése folyamatos legyen. Ezért a 208/2011/EU rendeletet a hiány pótlásával helyesbíteni kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 208/2011/EU rendelet mellékletében a 882/2004/EK rendelet VII. mellékletének II. részében szereplő, az állat-egészségügyi kérdéseket, illetve élő állatokat vizsgáló uniós referencialaboratóriumok jegyzéke a következő 18. ponttal egészül ki:

„18.   A méhek egészségét vizsgáló uniós referencialaboratórium

| ANSES – Sophia-Antipolis Laboratory |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Franciaország.” |

ANSES – Sophia-Antipolis Laboratory

Sophia-Antipolis

Franciaország.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 29., 2011.2.3., 1. o.

2

(3)  HL L 58., 2011.3.3., 29. o.

3

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/9

---

A BIZOTTSÁG 881/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

az 1137/2007/EK rendeletnek az adalékként használt Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény összetétele (az engedély jogosultja: Chr. Hansen A/S) és hangyasavat tartalmazó takarmányban való felhasználása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1137/2007/EK bizottsági rendelet (2) az „állattenyésztésben alkalmazott adalékok” adalékkategóriájába tartozó Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény brojlercsirkék takarmányadalékaként való alkalmazását tíz évre engedélyezte. |
| --- | --- |

(1)

Az 1137/2007/EK bizottsági rendelet (2) az „állattenyésztésben alkalmazott adalékok” adalékkategóriájába tartozó Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény brojlercsirkék takarmányadalékaként való alkalmazását tíz évre engedélyezte.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az engedély jogosultja javasolta a Bacillus subtilis DSM 17299-re vonatkozó engedély feltételeinek módosítását, nevezetesen az adalék összetételének a minimális koncentráció növelésével történő megváltoztatását, valamint a felhasználásnak a brojlercsirkék hangyasavtartalmú takarmányára való kiterjesztését. A kérelemhez csatolták a kérelmet alátámasztó adatokat. A Bizottság továbbította a kérelmet az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság). |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az engedély jogosultja javasolta a Bacillus subtilis DSM 17299-re vonatkozó engedély feltételeinek módosítását, nevezetesen az adalék összetételének a minimális koncentráció növelésével történő megváltoztatását, valamint a felhasználásnak a brojlercsirkék hangyasavtartalmú takarmányára való kiterjesztését. A kérelemhez csatolták a kérelmet alátámasztó adatokat. A Bizottság továbbította a kérelmet az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: Hatóság).

| (3) | A Hatóság 2011. március 15-i véleményében megállapította, hogy a minimális koncentráció 1,6 × 109 CFU/g-ról 1,6 × 1010 CFU/g-ra történő növelése valószínűleg nem jár új veszélyekkel, és a módosított összetétel kompatibilis a hangyasavval. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmányadalékra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság 2011. március 15-i véleményében megállapította, hogy a minimális koncentráció 1,6 × 109 CFU/g-ról 1,6 × 1010 CFU/g-ra történő növelése valószínűleg nem jár új veszélyekkel, és a módosított összetétel kompatibilis a hangyasavval. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban lévő takarmányadalékra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (4) | Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(4)

Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt feltételek teljesülnek.

| (5) | Az 1137/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1137/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1137/2007/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 265., 2007.10.2., 5. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1137/2007/EK rendelet melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

| Az adalék azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalék | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Felső korhatár | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Az adalék összetétele:

  Legalább 1,6 × 1010 CFU/g adalékot tartalmazó Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény |

Az adalék azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalék

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Felső korhatár

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Az adalék összetétele:

Legalább 1,6 × 1010 CFU/g adalékot tartalmazó Bacillus subtilis DSM 17299 készítmény

| | A hatóanyag jellemzése:


  Bacillus subtilis DSM 17299 spórakoncentrátum |
| --- | --- |

A hatóanyag jellemzése:

Bacillus subtilis DSM 17299 spórakoncentrátum

| | Analitikai módszer
   (1):
  Előmelegített takarmányminták kezelésével kombinált, tripton-szója agart alkalmazó lemezes számlálásos módszer. |
| --- | --- |

Analitikai módszer
   (1):

Előmelegített takarmányminták kezelésével kombinált, tripton-szója agart alkalmazó lemezes számlálásos módszer.

Brojlercsirke

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | Az adalék és az előkeverék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam. és a pelletálási stabilitás. |
| --- | --- |

1.

Az adalék és az előkeverék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam. és a pelletálási stabilitás.

| 2. | Használata a következő kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó takarmányban engedélyezett: diklazuril, halofuginon, robenidin, dekokinát, narazin/nikarbazin, lazalocid-nátrium, maduramicin-ammónium, monenzin-nátrium, narazin, szalinomicin-nátrium és szemduramicin-nátrium. |
| --- | --- |

2.

Használata a következő kokcidiosztatikumok valamelyikét tartalmazó takarmányban engedélyezett: diklazuril, halofuginon, robenidin, dekokinát, narazin/nikarbazin, lazalocid-nátrium, maduramicin-ammónium, monenzin-nátrium, narazin, szalinomicin-nátrium és szemduramicin-nátrium.

| 3. | A szóban forgó adalék bizonyítottan kompatibilis a hangyasavval. |
| --- | --- |

3.

A szóban forgó adalék bizonyítottan kompatibilis a hangyasavval.

2017. október 22.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx”

1

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/11

---

A BIZOTTSÁG 882/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2011. szeptember 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2011. szeptember 3-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/13

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 883/2011/EU RENDELETE

(2011. augusztus 25.)

a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet módosításáról

(EKB/2011/12)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (1) | Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) lehetővé tette jogi személyeknek elektronikus pénz hitelintézeti jogállás megszerzése nélküli kibocsátását. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) lehetővé tette jogi személyeknek elektronikus pénz hitelintézeti jogállás megszerzése nélküli kibocsátását.

| (2) | Ennek következtében és annak érdekében, hogy folytatódjon a monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektorban azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó adatgyűjtés, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés, ki kell igazítani az MPI-k fogalommeghatározását, és ezért egyidejűleg ebben a rendeletben frissíteni kell az „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény” és az „elektronikus pénz” fogalmát. Az MPI-szektorba tartozó elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket az „egyéb MPI-k” kategóriájába kell besorolni. |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében és annak érdekében, hogy folytatódjon a monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektorban azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó adatgyűjtés, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés, ki kell igazítani az MPI-k fogalommeghatározását, és ezért egyidejűleg ebben a rendeletben frissíteni kell az „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény” és az „elektronikus pénz” fogalmát. Az MPI-szektorba tartozó elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket az „egyéb MPI-k” kategóriájába kell besorolni.

| (3) | Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények fogalmának módosítása, és az ilyen intézményekre a 2009/110/EK irányelv rendelkezéseivel előírt követelmények a 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendeletnek (4) az adatszolgáltatási követelmények alóli eltérés elektronikuspénz-kibocsátó intézmények részére történő engedélyezésére vonatkozó rendelkezéseit meghaladottá tette, és ezért a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet vonatkozó rendelkezéseit el kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények fogalmának módosítása, és az ilyen intézményekre a 2009/110/EK irányelv rendelkezéseivel előírt követelmények a 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendeletnek (4) az adatszolgáltatási követelmények alóli eltérés elektronikuspénz-kibocsátó intézmények részére történő engedélyezésére vonatkozó rendelkezéseit meghaladottá tette, és ezért a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet vonatkozó rendelkezéseit el kell hagyni.

| (4) | Az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság jogelődjének, az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottságának (CESR) az európai pénzpiaci alapok (PPA-k) közös fogalommeghatározásáról szóló, 2010. május 19-i iránymutatásának az a célja, hogy javuljon a befektetővédelem a magát piaci célból PPA-ként megnevező minden alapra alkalmazandó kritériumok meghatározásával, illetve felügyeleti célú ajánlásként is szolgál az európai nemzeti jogalkotók számára. Erre figyelemmel helyénvaló a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletbe beiktatni a PPA-k új, a Központi Bankok Európai Rendszerének statisztikai céljaira szolgáló azonosítási kritériumait annak érdekében, hogy az MPI-kör összhangba kerüljön – a fent említett CESR-iránymutatás követésével – azokkal az azonosítási kritériumokkal, amelyeknek alkalmazása felügyeleti célokra elvárás. Egyben ennek a módosításnak célja a piaci átláthatóság fokozása és az ezen alapokra vonatkozó alapkezelői adatszolgáltatás megkönnyítése, |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Értékpapírpiaci Felügyeleti Hatóság jogelődjének, az Európai Értékpapírpiaci Szabályozók Bizottságának (CESR) az európai pénzpiaci alapok (PPA-k) közös fogalommeghatározásáról szóló, 2010. május 19-i iránymutatásának az a célja, hogy javuljon a befektetővédelem a magát piaci célból PPA-ként megnevező minden alapra alkalmazandó kritériumok meghatározásával, illetve felügyeleti célú ajánlásként is szolgál az európai nemzeti jogalkotók számára. Erre figyelemmel helyénvaló a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletbe beiktatni a PPA-k új, a Központi Bankok Európai Rendszerének statisztikai céljaira szolgáló azonosítási kritériumait annak érdekében, hogy az MPI-kör összhangba kerüljön – a fent említett CESR-iránymutatás követésével – azokkal az azonosítási kritériumokkal, amelyeknek alkalmazása felügyeleti célokra elvárás. Egyben ennek a módosításnak célja a piaci átláthatóság fokozása és az ezen alapokra vonatkozó alapkezelői adatszolgáltatás megkönnyítése,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | »monetáris pénzügyi intézmény« (MPI): a következő szektorok bármelyikébe tartozó rezidens vállalkozás:






  i. | központi bankok; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az első francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

»monetáris pénzügyi intézmény« (MPI): a következő szektorok bármelyikébe tartozó rezidens vállalkozás:

i.

központi bankok;

| ii. | a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek; |
| --- | --- |

ii.

a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek;

| iii. | egyéb MPI-k, azaz 1. egyéb pénzügyi intézmények, amelyek tevékenysége i. betétek és/vagy azok közeli helyettesítőinek nem MPI-körbe tartozó vállalkozásoktól való elfogadása; és ii. saját számlára (legalábbis közgazdasági értelemben) történő hitelnyújtás és/vagy értékpapírokba való befektetés; vagy 2. olyan elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés; |
| --- | --- |

iii.

egyéb MPI-k, azaz 1. egyéb pénzügyi intézmények, amelyek tevékenysége i. betétek és/vagy azok közeli helyettesítőinek nem MPI-körbe tartozó vállalkozásoktól való elfogadása; és ii. saját számlára (legalábbis közgazdasági értelemben) történő hitelnyújtás és/vagy értékpapírokba való befektetés; vagy 2. olyan elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, amelyek főtevékenysége elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítés;

| iv. | az 1a. cikkben meghatározott pénzpiaci alapok (PPA-k). |
| --- | --- |

iv.

az 1a. cikkben meghatározott pénzpiaci alapok (PPA-k).

A fenti iii. pont 1. i. alpontja szerinti kritériumot illetően az egyéb MPI-k által kibocsátott pénzügyi eszközök, illetve a hitelintézeteknél elhelyezett betétek közötti helyettesíthetőség mértéke határozza meg az „egyéb MPI”-ként történő besorolást, feltéve, hogy megfelelnek a iii. pont 1. ii. alpontjában szereplő kritériumnak,”.

| b) | A nyolcadik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | »elektronikuspénz-kibocsátó intézmény« és »elektronikus pénz«: a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, illetve a 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elektronikus pénz, |
| --- | --- | --- |

b)

A nyolcadik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

»elektronikuspénz-kibocsátó intézmény« és »elektronikus pénz«: a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, illetve a 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elektronikus pénz,

| 2. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  A PPA-k azonosítása
  E jogi aktus alkalmazásában azokat a következő kritériumoknak megfelelő kollektív befektetési vállalkozásokat kell PPA-knak tekinteni, amelyek:






  a) | befektetési célkitűzése az alap tőkéjének megőrzése és arra a pénzpiaci eszközök kamatlábainak megfelelő hozam biztosítása; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

A PPA-k azonosítása

E jogi aktus alkalmazásában azokat a következő kritériumoknak megfelelő kollektív befektetési vállalkozásokat kell PPA-knak tekinteni, amelyek:

a)

befektetési célkitűzése az alap tőkéjének megőrzése és arra a pénzpiaci eszközök kamatlábainak megfelelő hozam biztosítása;

| b) | a következőkbe fektetnek be: olyan pénzpiaci eszközök, amelyek megfelelnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) a pénzpiaci eszközökre meghatározott kritériumoknak, vagy hitelintézetnél elhelyezett betétek, vagy ehelyett biztosítják, hogy a befektetett eszközök portfóliójának likviditása és értékelése egyenértékű módon kerüljön meghatározásra; |
| --- | --- |

b)

a következőkbe fektetnek be: olyan pénzpiaci eszközök, amelyek megfelelnek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) a pénzpiaci eszközökre meghatározott kritériumoknak, vagy hitelintézetnél elhelyezett betétek, vagy ehelyett biztosítják, hogy a befektetett eszközök portfóliójának likviditása és értékelése egyenértékű módon kerüljön meghatározásra;

| c) | biztosítják, hogy a pénzpiaci eszközök, amelyekbe befektetnek, az alapkezelő által meghatározott jó minőségű eszközök legyenek. A pénzpiaci eszközök minősége többek között a következő tényezők alapján határozható meg:






  — | a pénzpiaci eszköz hitelminősítése, |
| --- | --- | --- |

c)

biztosítják, hogy a pénzpiaci eszközök, amelyekbe befektetnek, az alapkezelő által meghatározott jó minőségű eszközök legyenek. A pénzpiaci eszközök minősége többek között a következő tényezők alapján határozható meg:

—

a pénzpiaci eszköz hitelminősítése,

| — | a pénzpiaci eszköz által képviselt eszközosztály jellege, |
| --- | --- |

—

a pénzpiaci eszköz által képviselt eszközosztály jellege,

| — | strukturált pénzügyi eszközök esetében a strukturált pénzügyi tranzakcióval járó operatív és partnerkockázat, |
| --- | --- |

—

strukturált pénzügyi eszközök esetében a strukturált pénzügyi tranzakcióval járó operatív és partnerkockázat,

| — | a likviditási profil; |
| --- | --- |

—

a likviditási profil;

| d) | biztosítják, hogy portfóliójuk súlyozott átlagos lejárata (WAM) legfeljebb 6 hónap és súlyozott átlagos élettartama (WAL) legfeljebb 12 hónap legyen; |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy portfóliójuk súlyozott átlagos lejárata (WAM) legfeljebb 6 hónap és súlyozott átlagos élettartama (WAL) legfeljebb 12 hónap legyen;

| e) | napi nettó eszközértéket (net asset value – NAV) és részvényeik/befektetési jegyeik tekintetében napi árfolyamot jegyeznek, és a részvények/befektetési jegyek jegyzése és visszaváltása napi alapon történik; |
| --- | --- |

e)

napi nettó eszközértéket (net asset value – NAV) és részvényeik/befektetési jegyeik tekintetében napi árfolyamot jegyeznek, és a részvények/befektetési jegyek jegyzése és visszaváltása napi alapon történik;

| f) | az értékpapír-befektetéseket azon értékpapírokra korlátozzák, amelyeknek a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamideje legfeljebb két év, feltéve, hogy legfeljebb 397 nap a következő olyan kamatláb újramegállapítási időpontig hátralévő idő, amikor a változó kamatozású értékpapír kamatozását piaci vagy indexhez kötött kamatozásra kell visszaállítani; |
| --- | --- |

f)

az értékpapír-befektetéseket azon értékpapírokra korlátozzák, amelyeknek a jogszerű visszaváltás napjáig hátralévő futamideje legfeljebb két év, feltéve, hogy legfeljebb 397 nap a következő olyan kamatláb újramegállapítási időpontig hátralévő idő, amikor a változó kamatozású értékpapír kamatozását piaci vagy indexhez kötött kamatozásra kell visszaállítani;

| g) | a befektetéseket a PPA-k fogalommeghatározásának megfelelő más kollektív befektetési vállalkozásokba történő befektetésre korlátozzák; |
| --- | --- |

g)

a befektetéseket a PPA-k fogalommeghatározásának megfelelő más kollektív befektetési vállalkozásokba történő befektetésre korlátozzák;

| h) | nem vállalnak közvetlen vagy közvetett tulajdonosi vagy árupiaci kitettséget, beleértve a származtatott eszközök révén történő kitettséget, és származtatott eszközöket csak az alap pénzpiaci befektetési stratégiájának megfelelően használnak. Kizárólag fedezeti célból használhatóak az árfolyam-kockázati kitettséget eredményező származtatott eszközök. A nem bázisvalutában denominált értékpapírokba való befektetés az árfolyamkockázat teljes fedezettsége mellett megengedett; |
| --- | --- |

h)

nem vállalnak közvetlen vagy közvetett tulajdonosi vagy árupiaci kitettséget, beleértve a származtatott eszközök révén történő kitettséget, és származtatott eszközöket csak az alap pénzpiaci befektetési stratégiájának megfelelően használnak. Kizárólag fedezeti célból használhatóak az árfolyam-kockázati kitettséget eredményező származtatott eszközök. A nem bázisvalutában denominált értékpapírokba való befektetés az árfolyamkockázat teljes fedezettsége mellett megengedett;

| i) | állandó vagy változó nettó eszközértékkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

i)

állandó vagy változó nettó eszközértékkel rendelkeznek.

| 3. | A 8. cikkben a (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

3.

A 8. cikkben a (4) bekezdést el kell hagyni.

| 4. | E rendelet 2. cikkének sérelme nélkül, az I. melléklet 1. részében a 2. szakasz helyébe az alábbi szöveg lép:

  „2. szakasz:
     
  A PPA-k azonosítási kritériumainak részletes meghatározása


  E rendelet 1a. cikkének alkalmazásában:






  a) | a pénzpiaci eszköz hitelminősítése akkor minősül magasnak, ha azt az eszközt értékelő minden egyes elismert hitelminősítő intézet a két legjobb rövid távú hitelminősítés valamelyikére minősíti, illetve amennyiben az eszköz hitelminősítése nem történt meg, az alapkezelő belső minősítési folyamatában meghatározottak szerint e minősítéssel egyenértékű minőségű. Amennyiben valamely elismert hitelminősítő ügynökség legmagasabb rövid távú hitelminősítését két kategóriára osztja, e két minősítést egyetlen, és ennélfogva a legmagasabb minősítésnek kell tekinteni; |
| --- | --- | --- |

4.

E rendelet 2. cikkének sérelme nélkül, az I. melléklet 1. részében a 2. szakasz helyébe az alábbi szöveg lép:

„2. szakasz:
     
  A PPA-k azonosítási kritériumainak részletes meghatározása

E rendelet 1a. cikkének alkalmazásában:

a)

a pénzpiaci eszköz hitelminősítése akkor minősül magasnak, ha azt az eszközt értékelő minden egyes elismert hitelminősítő intézet a két legjobb rövid távú hitelminősítés valamelyikére minősíti, illetve amennyiben az eszköz hitelminősítése nem történt meg, az alapkezelő belső minősítési folyamatában meghatározottak szerint e minősítéssel egyenértékű minőségű. Amennyiben valamely elismert hitelminősítő ügynökség legmagasabb rövid távú hitelminősítését két kategóriára osztja, e két minősítést egyetlen, és ennélfogva a legmagasabb minősítésnek kell tekinteni;

| b) | a pénzpiaci alap az a) pont alatti követelmény alóli kivételként tarthat legalább befektetési besorolású minőségű állampapírt; az állampapír ebben az összefüggésben a valamely tagállam központi, regionális vagy helyi hatósága vagy központi bankja, az EKB, az Európai Unió vagy az Európai Beruházási Bank által kibocsátott vagy garantált értékpapír; |
| --- | --- |

b)

a pénzpiaci alap az a) pont alatti követelmény alóli kivételként tarthat legalább befektetési besorolású minőségű állampapírt; az állampapír ebben az összefüggésben a valamely tagállam központi, regionális vagy helyi hatósága vagy központi bankja, az EKB, az Európai Unió vagy az Európai Beruházási Bank által kibocsátott vagy garantált értékpapír;

| c) | az értékpapírok súlyozott átlagos élettartamának kiszámításakor – a strukturált pénzügyi eszközöket is beleértve – a lejárat számítása az eszköz jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő alapján történik. Amennyiben azonban a pénzügyi eszközbe eladási opció van beépítve, az eladási opció beváltásának napja akkor használható a jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő helyett, ha a következő feltételek minden időpontban teljesülnek:






  — | az alapkezelő az eladási opciót annak beváltása napján szabadon gyakorolhatja, |
| --- | --- | --- |

c)

az értékpapírok súlyozott átlagos élettartamának kiszámításakor – a strukturált pénzügyi eszközöket is beleértve – a lejárat számítása az eszköz jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő alapján történik. Amennyiben azonban a pénzügyi eszközbe eladási opció van beépítve, az eladási opció beváltásának napja akkor használható a jogszerű visszaváltásig hátralévő futamidő helyett, ha a következő feltételek minden időpontban teljesülnek:

—

az alapkezelő az eladási opciót annak beváltása napján szabadon gyakorolhatja,

| — | az eladási opció kötési ára az eszköz következő beváltási napon várható értékéhez közeli, |
| --- | --- |

—

az eladási opció kötési ára az eszköz következő beváltási napon várható értékéhez közeli,

| — | a PPA befektetési stratégiája szerint nagy a valószínűsége annak, hogy a következő beváltási napon az opciót beváltják; |
| --- | --- |

—

a PPA befektetési stratégiája szerint nagy a valószínűsége annak, hogy a következő beváltási napon az opciót beváltják;

| d) | a súlyozott átlagos élettartam és a súlyozott átlagos lejárat számításakor egyaránt figyelembe kell venni a pénzügyi származatatott eszközök, a betétek és a hatékony portfóliókezelési technikák hatását; |
| --- | --- |

d)

a súlyozott átlagos élettartam és a súlyozott átlagos lejárat számításakor egyaránt figyelembe kell venni a pénzügyi származatatott eszközök, a betétek és a hatékony portfóliókezelési technikák hatását;

| e) | »súlyozott átlagos lejárat (weighted average maturity – WAM)«: az alap összes értékpapírjának lejáratáig terjedő átlagos időtartam hossza az egyes instrumentumok portfólióban képviselt relatív részarányát tükröző aránnyal súlyozva, feltételezve, hogy a változó kamatozású eszköz lejárata a kamatláb pénzpiaci kamatozásra való következő visszaállításának időpontja, nem pedig az értékpapír tőkeösszegének visszafizetési napja. A gyakorlatban a WAM mutatót használják a PPA változó pénzpiaci kamatlábakra való érzékenységének mérésére; |
| --- | --- |

e)

»súlyozott átlagos lejárat (weighted average maturity – WAM)«: az alap összes értékpapírjának lejáratáig terjedő átlagos időtartam hossza az egyes instrumentumok portfólióban képviselt relatív részarányát tükröző aránnyal súlyozva, feltételezve, hogy a változó kamatozású eszköz lejárata a kamatláb pénzpiaci kamatozásra való következő visszaállításának időpontja, nem pedig az értékpapír tőkeösszegének visszafizetési napja. A gyakorlatban a WAM mutatót használják a PPA változó pénzpiaci kamatlábakra való érzékenységének mérésére;

| f) | »súlyozott átlagos élettartam (weighted average life – WAL)«: az alapot képező minden egyes értékpapír lejáratáig hátralévő futamidő súlyozott átlaga, mely esetben a lejárat a tőkeösszeg kamatok és diszkont nélküli teljes visszafizetésének időpontja. A WAM számításával szemben a WAL változó kamatozású értékpapírok és strukturált pénzügyi eszközök tekintetében történő számításához nem használható a kamatláb újramegállapítás napja, hanem ehelyett az értékpapírnak a benne feltüntett végső lejárata. A WAL mutató a hitelkockázat mérésére használatos, mivel minél későbbre halasztott a tőke visszafizetése, annál nagyobb a hitelkockázat. A WAL-t használják továbbá a likviditási kockázat korlátozására is; |
| --- | --- |

f)

»súlyozott átlagos élettartam (weighted average life – WAL)«: az alapot képező minden egyes értékpapír lejáratáig hátralévő futamidő súlyozott átlaga, mely esetben a lejárat a tőkeösszeg kamatok és diszkont nélküli teljes visszafizetésének időpontja. A WAM számításával szemben a WAL változó kamatozású értékpapírok és strukturált pénzügyi eszközök tekintetében történő számításához nem használható a kamatláb újramegállapítás napja, hanem ehelyett az értékpapírnak a benne feltüntett végső lejárata. A WAL mutató a hitelkockázat mérésére használatos, mivel minél későbbre halasztott a tőke visszafizetése, annál nagyobb a hitelkockázat. A WAL-t használják továbbá a likviditási kockázat korlátozására is;

| g) | »pénzpiaci eszköz«: olyan likvid eszköz, amellyel pénzpiacon szokásosan kereskednek, és amelynek értéke bármely időpontban pontosan meghatározható; |
| --- | --- |

g)

»pénzpiaci eszköz«: olyan likvid eszköz, amellyel pénzpiacon szokásosan kereskednek, és amelynek értéke bármely időpontban pontosan meghatározható;

| h) | »alapkezelő«: olyan vállalkozás, amelynek szokásos üzleti tevékenysége PPA-portfóliók kezelése.” |
| --- | --- |

h)

»alapkezelő«: olyan vállalkozás, amelynek szokásos üzleti tevékenysége PPA-portfóliók kezelése.”

2. cikk

Átmeneti rendelkezés

A nemzeti központi bankok („NKB-k”) a tagállamukban rezidens és a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet I. melléklete 1. részének korábbi 2. szakasza szerinti azonosított MPI-ktől a statisztikai adatokat legkésőbb 2012. január 31-ig továbbra is gyűjthetik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet szerint. Az átmeneti rendelkezés alkalmazására vonatkozó döntésükről valamennyi érintett MPI-t értesítik. Az NKB-k legkésőbb 2012. február 1-jén megkezdik a statisztikai adatok gyűjtését a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1a. cikke szerint azonosított MPI-ktől.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. augusztus 25-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  C(2011) 5090 végleges.

2

(3)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

3

(4)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

4

(5)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.”

5

(6)  HL L 302., 2009.11.17., 32. o.”

6

---

HATÁROZATOK

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/16

---

A TANÁCS 2011/522/KKBP HATÁROZATA

(2011. szeptember 2.)

a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. május 9-én elfogadta a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. május 9-én elfogadta a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Unió 2011. augusztus 18-án a leghatározottabban elítélte azt a kíméletlen fellépést, amelyet Bassár Al-Aszád és rezsimje folytat saját népe ellen, és amely számos szíriai polgár halálát vagy sebesülését okozta. Az Unió már számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a kíméletlen elnyomást be kell szüntetni, a fogva tartott tüntetőket szabadon kell bocsátani, biztosítani kell a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezetek, valamint a média akadálytalan működését, továbbá valódi, széles körű nemzeti párbeszédet kell kezdeményezni. A szíriai vezetés azonban nem reagált az Unió, valamint a szélesebb nemzetközi közösség felhívására. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió 2011. augusztus 18-án a leghatározottabban elítélte azt a kíméletlen fellépést, amelyet Bassár Al-Aszád és rezsimje folytat saját népe ellen, és amely számos szíriai polgár halálát vagy sebesülését okozta. Az Unió már számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a kíméletlen elnyomást be kell szüntetni, a fogva tartott tüntetőket szabadon kell bocsátani, biztosítani kell a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezetek, valamint a média akadálytalan működését, továbbá valódi, széles körű nemzeti párbeszédet kell kezdeményezni. A szíriai vezetés azonban nem reagált az Unió, valamint a szélesebb nemzetközi közösség felhívására.

| (3) | Az Unió ezért úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket fogad el a szíriai rezsimmel szemben. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió ezért úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket fogad el a szíriai rezsimmel szemben.

| (4) | A belépési korlátozásokat és a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását a rezsimet támogató vagy abból hasznot húzó további személyekre és szervezetekre kell alkalmazni, különösen azokra a személyekre és szervezetekre, akik/amelyek finanszírozást vagy logisztikai támogatást nyújtanak a rezsim, elsősorban a biztonsági erők részére, illetve akik/amelyek aláássák a szíriai békés, demokratikus átmenetet célzó erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(4)

A belépési korlátozásokat és a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását a rezsimet támogató vagy abból hasznot húzó további személyekre és szervezetekre kell alkalmazni, különösen azokra a személyekre és szervezetekre, akik/amelyek finanszírozást vagy logisztikai támogatást nyújtanak a rezsim, elsősorban a biztonsági erők részére, illetve akik/amelyek aláássák a szíriai békés, demokratikus átmenetet célzó erőfeszítéseket.

| (5) | Ezen túlmenően meg kell tiltani a Szíriából származó nyersolaj és kőolajtermékek Unióba történő értékesítését, behozatalát vagy szállítását. |
| --- | --- |

(5)

Ezen túlmenően meg kell tiltani a Szíriából származó nyersolaj és kőolajtermékek Unióba történő értékesítését, behozatalát vagy szállítását.

| (6) | Erre tekintettel meg kell jegyezni, hogy a Tanács 2011. szeptember 2-i 2011/523/EU határozatával (2) az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás (3) részleges felfüggesztéséről határozott, |
| --- | --- |

(6)

Erre tekintettel meg kell jegyezni, hogy a Tanács 2011. szeptember 2-i 2011/523/EU határozatával (2) az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás (3) részleges felfüggesztéséről határozott,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/273/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg az alábbi cikkekkel egészül ki:
  „2a. cikk
  (1)   Tilos a Szíriából származó nyersolaj és kőolajtermékek vétele, behozatala vagy szállítása.
  (2)   Tilos az (1) bekezdésben említett tilalmakhoz kapcsolódó közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítség nyújtása, ideértve a származtatott pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást is.
  (3)   Tilos tudatosan vagy szándékosan részt venni olyan tevékenységekben, amelyek célja vagy hatása az (1) és (2) bekezdésben említett tilalmak megkerülése.
  2b. cikk
  A 2a. cikkben szereplő tilalmak nem érintik a 2011. szeptember 2. előtt megkötött szerződésekben meghatározott kötelezettségek 2011. november 15-ig történő teljesítését.”
  „4a. cikk
  Nem teljesíthető semmiféle követelés, beleértve a kártalanításra irányuló vagy egyéb hasonló jellegű követelést – mint például kompenzációs követelés vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelés – a mellékletben felsorolt kijelölt személyek vagy szervezetek, vagy bármely más szíriai személy vagy szervezet – beleértve a szíriai kormányt –, illetve az ilyen személyeken vagy szervezeteken keresztül vagy a részükre követeléssel előálló személyek vagy szervezetek számára olyan szerződések vagy ügyletek tekintetében, amelyeknek a teljesítését közvetlenül vagy közvetve, részben vagy egészben érintették az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg az alábbi cikkekkel egészül ki:

„2a. cikk

(1)   Tilos a Szíriából származó nyersolaj és kőolajtermékek vétele, behozatala vagy szállítása.

(2)   Tilos az (1) bekezdésben említett tilalmakhoz kapcsolódó közvetlen vagy közvetett finanszírozás vagy pénzügyi segítség nyújtása, ideértve a származtatott pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást is.

(3)   Tilos tudatosan vagy szándékosan részt venni olyan tevékenységekben, amelyek célja vagy hatása az (1) és (2) bekezdésben említett tilalmak megkerülése.

2b. cikk

A 2a. cikkben szereplő tilalmak nem érintik a 2011. szeptember 2. előtt megkötött szerződésekben meghatározott kötelezettségek 2011. november 15-ig történő teljesítését.”

„4a. cikk

Nem teljesíthető semmiféle követelés, beleértve a kártalanításra irányuló vagy egyéb hasonló jellegű követelést – mint például kompenzációs követelés vagy garanciaérvényesítés keretében benyújtott követelés – a mellékletben felsorolt kijelölt személyek vagy szervezetek, vagy bármely más szíriai személy vagy szervezet – beleértve a szíriai kormányt –, illetve az ilyen személyeken vagy szervezeteken keresztül vagy a részükre követeléssel előálló személyek vagy szervezetek számára olyan szerződések vagy ügyletek tekintetében, amelyeknek a teljesítését közvetlenül vagy közvetve, részben vagy egészben érintették az e határozat hatálya alá tartozó intézkedések.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyeknek és a rezsimet támogató és abból hasznot húzó személyeknek, valamint a velük összefüggésbe hozható személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megakadályozzák a mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyeknek és a rezsimet támogató és abból hasznot húzó személyeknek, valamint a velük összefüggésbe hozható személyeknek a területükre történő beutazását vagy az azon történő átutazását.”

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyekhez, a rezsimet támogató és abból hasznot húzó személyekhez, valamint a velük összefüggésbe hozható személyekhez és szervezetekhez tartozó, vagy tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   Be kell fagyasztani a mellékletben felsorolt, a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyekhez, a rezsimet támogató és abból hasznot húzó személyekhez, valamint a velük összefüggésbe hozható személyekhez és szervezetekhez tartozó, vagy tulajdonukat képező, általuk birtokolt vagy ellenőrzött valamennyi pénzeszközt és gazdasági erőforrást.”

| 4. | A 4. cikk (3) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:






  „e) | humanitárius célokból szükségesek, így például a segítségnyújtást vagy annak megkönnyítését szolgálják, ideértve az egészségügyi felszerelések, élelmiszer, a humanitárius munkát végző személyek és a kapcsolódó segítségnyújtás helyszínre juttatását, illetve a Szíriából történő evakuálást; |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk (3) bekezdése az alábbi pontokkal egészül ki:

„e)

humanitárius célokból szükségesek, így például a segítségnyújtást vagy annak megkönnyítését szolgálják, ideértve az egészségügyi felszerelések, élelmiszer, a humanitárius munkát végző személyek és a kapcsolódó segítségnyújtás helyszínre juttatását, illetve a Szíriából történő evakuálást;

| f) | a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek számlájára befizetett vagy számlájáról kiegyenlített pénzeszközök, amennyiben e kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor.” |
| --- | --- |

f)

a nemzetközi jog szerint immunitást élvező diplomáciai vagy konzuli képviseletek vagy nemzetközi szervezetek számlájára befizetett vagy számlájáról kiegyenlített pénzeszközök, amennyiben e kifizetésekre az adott diplomáciai vagy konzuli képviselet vagy nemzetközi szervezet általi hivatalos felhasználás céljából kerül sor.”

2. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt személyeket és szervezeteket fel kell venni a 2011/273/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékbe.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 121., 2011.5.10., 11. o.

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 19. oldalát.

2

(3)  HL L 269., 1978.9.27., 2. o.

3

---

MELLÉKLET

A 2. cikkben említett természetes személyek és szervezetek

A.   Természetes személyek

| | Név | Azonosító adatok
  (születési idő, születési hely stb.) | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Az Aleppói Kereskedelmi és Iparkamara elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | A Damaszkuszi Iparkamara elnöke (Zuhair Ghraiwati fia). Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | A homszi székhelyű (árucikkekkel, kereskedéssel, árufeldolgozással és logisztikával foglalkozó) Akhras-csoport alapítója. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Az agroipari érdekeltségű Issam Anbouba Est. elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet. | 2.09.2011 |

Név

Azonosító adatok

(születési idő, születési hely stb.)

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Fares CHEHABI

Az Aleppói Kereskedelmi és Iparkamara elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

A Damaszkuszi Iparkamara elnöke (Zuhair Ghraiwati fia). Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

A homszi székhelyű (árucikkekkel, kereskedéssel, árufeldolgozással és logisztikával foglalkozó) Akhras-csoport alapítója. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Az agroipari érdekeltségű Issam Anbouba Est. elnöke. Gazdaságilag támogatja a szíriai rezsimet.

2.09.2011

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adatok | A jegyzékbe vétel okai | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | A Holding Cham leányvállalata
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | A Holding Cham leányvállalata
  (Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62) | A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh |
| sqr. Damascus |
| P.O. Box: 2337 Damascus |
| Syrian Arab Republic |
| Telefon: (+963) 11 2456777 és 2218602 |
| Fax: (+963) 11 2237938 és 2211186 |
| A bank e-mail címe: Publicrelations@reb.sy, |
| Honlap: www.reb.sy |

Név

Azonosító adatok

A jegyzékbe vétel okai

A jegyzékbe vétel időpontja

1.

Mada Transport

A Holding Cham leányvállalata

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

A Holding Cham leányvállalata

(Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, tel: 00 963 11 99 62)

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó gazdasági egység.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Insurance Bldg- Yousef Al-azmeh

sqr. Damascus

P.O. Box: 2337 Damascus

Syrian Arab Republic

Telefon: (+963) 11 2456777 és 2218602

Fax: (+963) 11 2237938 és 2211186

A bank e-mail címe: Publicrelations@reb.sy,

Honlap: www.reb.sy

A rezsimnek pénzügyi támogatást nyújtó, állami tulajdonú bank.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/19

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2011. szeptember 2.)

az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről

(2011/523/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 1977. január 18-án az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság együttműködési megállapodást (1) kötött, („együttműködési megállapodás”) az felek közötti kapcsolatok erősítése céljával az átfogó együttműködés előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

1977. január 18-án az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság együttműködési megállapodást (1) kötött, („együttműködési megállapodás”) az felek közötti kapcsolatok erősítése céljával az átfogó együttműködés előmozdítása érdekében.

| (2) | Az együttműködési megállapodás a felek azon közös szándékán alapul, hogy baráti kapcsolataikat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban fenntartsák és megszilárdítsák. |
| --- | --- |

(2)

Az együttműködési megállapodás a felek azon közös szándékán alapul, hogy baráti kapcsolataikat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban fenntartsák és megszilárdítsák.

| (3) | Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése szerint az Unió a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban különösen hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz és az emberi jogok védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek tiszteletben tartásához. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdése szerint az Unió a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban különösen hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz és az emberi jogok védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek tiszteletben tartásához.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye; ezek az elvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése szerint az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye; ezek az elvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és szolidaritás elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben tartása.

| (5) | 2011 márciusa óta növekedett a gazdasági és politikai elégedetlenség, és erősödtek a tiltakozások a szíriai hatóságoknak a hatalommal való visszaélései miatt. A peremvidékeken kezdődő óvatos tiltakozások országos szintű felkeléssé fejlődtek. A szíriai hatóságok rendkívül erőszakos módon reagáltak és reagálnak továbbra is, beleértve a békés tiltakozók közé lövetést. |
| --- | --- |

(5)

2011 márciusa óta növekedett a gazdasági és politikai elégedetlenség, és erősödtek a tiltakozások a szíriai hatóságoknak a hatalommal való visszaélései miatt. A peremvidékeken kezdődő óvatos tiltakozások országos szintű felkeléssé fejlődtek. A szíriai hatóságok rendkívül erőszakos módon reagáltak és reagálnak továbbra is, beleértve a békés tiltakozók közé lövetést.

| (6) | 2011. augusztus 18-án az ENSZ emberi jogi főbiztosa nyilatkozatot adott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a Szíriai Arab Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó, 17. rendkívüli üléséhez kapcsolódóan. A nyilatkozatban emlékeztetett arra, hogy az Emberi Jogi Tanács által kért, Szíriába küldött tényfeltáró misszió augusztus 18-i jelentésében megállapította, hogy a szíriai biztonsági és katonai erők széles körben és szisztematikusan megsértik az emberi jogokat, ideértve a gyilkosságot, az erőszakos eltűnéseket, a kínzást, a személyi szabadság megsértését és az üldözést. A főbiztos úgy vélte, hogy e cselekmények léptéke és jellege kimerítheti az emberiesség elleni bűntett fogalmát, és sürgette a Biztonsági Tanács tagjait, vegyék fontolóra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalják a jelenlegi szíriai helyzetet. |
| --- | --- |

(6)

2011. augusztus 18-án az ENSZ emberi jogi főbiztosa nyilatkozatot adott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a Szíriai Arab Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó, 17. rendkívüli üléséhez kapcsolódóan. A nyilatkozatban emlékeztetett arra, hogy az Emberi Jogi Tanács által kért, Szíriába küldött tényfeltáró misszió augusztus 18-i jelentésében megállapította, hogy a szíriai biztonsági és katonai erők széles körben és szisztematikusan megsértik az emberi jogokat, ideértve a gyilkosságot, az erőszakos eltűnéseket, a kínzást, a személyi szabadság megsértését és az üldözést. A főbiztos úgy vélte, hogy e cselekmények léptéke és jellege kimerítheti az emberiesség elleni bűntett fogalmát, és sürgette a Biztonsági Tanács tagjait, vegyék fontolóra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalják a jelenlegi szíriai helyzetet.

| (7) | Ugyanazon a napon az Európai Unió elítélte a Basar al-Asszad és rezsimje által saját népe ellen folytatott kíméletlen fellépést, amely sok szíriai állampolgár halálát vagy sebesülését okozta. Az Unió számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a kíméletlen elnyomást be kell szüntetni, a fogva tartott tüntetőket szabadon kell bocsátani, biztosítani kell a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezetek, valamint a média akadálytalan működését, továbbá valódi, széles körű nemzeti párbeszédet kell kezdeményezni. A szíriai vezetés azonban nem reagált az Unió, valamint a szélesebb nemzetközi közösség felhívására. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanazon a napon az Európai Unió elítélte a Basar al-Asszad és rezsimje által saját népe ellen folytatott kíméletlen fellépést, amely sok szíriai állampolgár halálát vagy sebesülését okozta. Az Unió számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a kíméletlen elnyomást be kell szüntetni, a fogva tartott tüntetőket szabadon kell bocsátani, biztosítani kell a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezetek, valamint a média akadálytalan működését, továbbá valódi, széles körű nemzeti párbeszédet kell kezdeményezni. A szíriai vezetés azonban nem reagált az Unió, valamint a szélesebb nemzetközi közösség felhívására.

| (8) | 2011. augusztus 23-án az Emberi Jogi Tanács határozatot fogadott el az emberi jogok súlyos megsértéséről a Szíriai Arab Köztársaságban, amelyben határozottan elítélte az emberi jogoknak a szíriai hatóságok által továbbra is folytatódó súlyos megsértését, ismételten felszólította a szíriai hatóságokat, hogy tartsák be a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiket, hangsúlyozta a nemzetközi jog állítólagos megsértésével, beleértve az esetlegesen emberiesség elleni bűntettnek minősülő fellépésekkel kapcsolatos nemzetközi, átlátható, független és gyors vizsgálat és a felelősök felelősségre vonásának szükségességét, valamint határozatot hozott egy független nemzetközi vizsgálóbizottság kiküldéséről a nemzetközi emberi jogok Szíriában történő megsértésének kivizsgálására. |
| --- | --- |

(8)

2011. augusztus 23-án az Emberi Jogi Tanács határozatot fogadott el az emberi jogok súlyos megsértéséről a Szíriai Arab Köztársaságban, amelyben határozottan elítélte az emberi jogoknak a szíriai hatóságok által továbbra is folytatódó súlyos megsértését, ismételten felszólította a szíriai hatóságokat, hogy tartsák be a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiket, hangsúlyozta a nemzetközi jog állítólagos megsértésével, beleértve az esetlegesen emberiesség elleni bűntettnek minősülő fellépésekkel kapcsolatos nemzetközi, átlátható, független és gyors vizsgálat és a felelősök felelősségre vonásának szükségességét, valamint határozatot hozott egy független nemzetközi vizsgálóbizottság kiküldéséről a nemzetközi emberi jogok Szíriában történő megsértésének kivizsgálására.

| (9) | Az együttműködési megállapodás preambuluma szerint a szerződő felek a megállapodást azzal az óhajjal írták alá „hogy kimutassák baráti kapcsolataik fenntartására és megszilárdítására irányuló közös szándékukat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban”. A jelenlegi körülmények közepette az Unió úgy véli, hogy Szíriában a jelenlegi helyzetben egyértelműen megsértik az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveit, amelyek a Szíria és az Unió közötti együttműködés alapját jelentik. |
| --- | --- |

(9)

Az együttműködési megállapodás preambuluma szerint a szerződő felek a megállapodást azzal az óhajjal írták alá „hogy kimutassák baráti kapcsolataik fenntartására és megszilárdítására irányuló közös szándékukat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban”. A jelenlegi körülmények közepette az Unió úgy véli, hogy Szíriában a jelenlegi helyzetben egyértelműen megsértik az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveit, amelyek a Szíria és az Unió közötti együttműködés alapját jelentik.

| (10) | Figyelemmel a Szíria által, az általános nemzetközi jog és az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveit megsértve elkövetett kötelezettségszegések rendkívüli súlyosságára , az Unió úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket fogad el a szíriai rezsimmel szemben. |
| --- | --- |

(10)

Figyelemmel a Szíria által, az általános nemzetközi jog és az Egyesült Nemzetek Alapokmányának elveit megsértve elkövetett kötelezettségszegések rendkívüli súlyosságára , az Unió úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket fogad el a szíriai rezsimmel szemben.

| (11) | E tekintetben az együttműködési megállapodás alkalmazását részlegesen fel kell függeszteni, amíg a szíriai hatóságok véget nem vetnek az emberi jogok szisztematikus megsértésének, és azok ismét megállapítható, hogy megfelelnek az általános nemzetközi jognak és azoknak az elveknek, amelyek az együttműködési megállapodás alapját képezik. |
| --- | --- |

(11)

E tekintetben az együttműködési megállapodás alkalmazását részlegesen fel kell függeszteni, amíg a szíriai hatóságok véget nem vetnek az emberi jogok szisztematikus megsértésének, és azok ismét megállapítható, hogy megfelelnek az általános nemzetközi jognak és azoknak az elveknek, amelyek az együttműködési megállapodás alapját képezik.

| (12) | Mivel a megállapodás felfüggesztésének a szíriai hatóságokra kell irányulnia és nem a szíriai népre, a felfüggesztésnek korlátozottnak kell lennie. Mivel a nyersolaj és a kőolajtermékek jelentik jelenleg azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből a szíriai rezsim a legnagyobb hasznot húzza, és amely így támogatást nyújt elnyomó politikájához, a megállapodás felfüggesztését a nyersolajra és a kőolajtermékekre kell korlátozni, |
| --- | --- |

(12)

Mivel a megállapodás felfüggesztésének a szíriai hatóságokra kell irányulnia és nem a szíriai népre, a felfüggesztésnek korlátozottnak kell lennie. Mivel a nyersolaj és a kőolajtermékek jelentik jelenleg azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből a szíriai rezsim a legnagyobb hasznot húzza, és amely így támogatást nyújt elnyomó politikájához, a megállapodás felfüggesztését a nyersolajra és a kőolajtermékekre kell korlátozni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás 12. , 14. és 15. cikkét az e határozat mellékletben felsorolt intézkedések tekintetében a Tanács felfüggeszti.

2. cikk

Erről a határozatról értesíteni kell a Szíriai Arab Köztársaságot.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  HL L 269., 1978.9.27., 2. o.

1

---

MELLÉKLET

A 1. cikkben említett intézkedések listája

| (1) | A nyersolaj és a kőolajtermékek behozatala az Európai Unióba, amennyiben azok:






  (a) | Szíriából származnak, vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

A nyersolaj és a kőolajtermékek behozatala az Európai Unióba, amennyiben azok:

(a)

Szíriából származnak, vagy

| (b) | Szíriából kerültek kivitelre; |
| --- | --- |

(b)

Szíriából kerültek kivitelre;

| (2) | Szíriában található vagy Szíriából származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele; |
| --- | --- |

(2)

Szíriában található vagy Szíriából származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vétele;

| (3) | Szíriából származó vagy Szíriából bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása; |
| --- | --- |

(3)

Szíriából származó vagy Szíriából bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása;

| (4) | Az (1), (2) és (3) ponttal kapcsolatosan, közvetve vagy közvetlenül, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve a származtatott pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást; és |
| --- | --- |

(4)

Az (1), (2) és (3) ponttal kapcsolatosan, közvetve vagy közvetlenül, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve a származtatott pénzügyi termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást; és

| (5) | Az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása közvetve vagy közvetlenül az (1), (2) (3) és (4) pontban említett tilalmak megkerülése. |
| --- | --- |

(5)

Az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása közvetve vagy közvetlenül az (1), (2) (3) és (4) pontban említett tilalmak megkerülése.

---

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/22

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. március 23.)

a Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtott C 28/05 (korábbi NN 18/05, korábbi N 517/2000) sz. állami támogatásról

(az értesítés a C(2011) 1764. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2011/524/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

azt követően, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére (2) és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 2000. augusztus 4-én kelt, 2000. augusztus 7-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtandó 35 %-os támogatási intenzitású tervezett állami támogatást egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A tervezett támogatást az N 517/2000 számon vették nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(1)

2000. augusztus 4-én kelt, 2000. augusztus 7-én iktatott levelében Németország bejelentette a Bizottságnak a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára nyújtandó 35 %-os támogatási intenzitású tervezett állami támogatást egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A tervezett támogatást az N 517/2000 számon vették nyilvántartásba.

| (2) | 2001. július 25-én a Bizottság – a kiegészítő tájékoztatás beérkezését követően – olyan határozatot hozott, amelynek alapján a Bizottság a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretszabályát (3) (a továbbiakban: MSF 1998) alkalmazva nem kifogásolta a 35 % mértékű támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(2)

2001. július 25-én a Bizottság – a kiegészítő tájékoztatás beérkezését követően – olyan határozatot hozott, amelynek alapján a Bizottság a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás multiszektorális keretszabályát (3) (a továbbiakban: MSF 1998) alkalmazva nem kifogásolta a 35 % mértékű támogatási intenzitást.

| (3) | A Törvényszék a T-27/02 sz., Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott 2004. december 1-jei ítéletével (4) megsemmisítette a Bizottság határozatát. |
| --- | --- |

(3)

A Törvényszék a T-27/02 sz., Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott 2004. december 1-jei ítéletével (4) megsemmisítette a Bizottság határozatát.

| (4) | Következésképpen a Bizottságnak Németország 2000. augusztus 7-i bejelentése alapján új határozatot kell hoznia. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen a Bizottságnak Németország 2000. augusztus 7-i bejelentése alapján új határozatot kell hoznia.

| (5) | A Bizottság 2004. december 17-én kelt levelében feltette a kérdést Németországnak, hogy kíván-e a Bizottság határozatának megsemmisítésére való tekintettel a 2000. augusztus 7-i bejelentéssel kapcsolatban további tájékoztatást nyújtani. 2005. március 3-án az ügyben emlékeztető levelet küldtek ki. Németország a 2005. március 23-án kelt levelében válaszolt, de további tájékoztatást akkor nem nyújtott. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2004. december 17-én kelt levelében feltette a kérdést Németországnak, hogy kíván-e a Bizottság határozatának megsemmisítésére való tekintettel a 2000. augusztus 7-i bejelentéssel kapcsolatban további tájékoztatást nyújtani. 2005. március 3-án az ügyben emlékeztető levelet küldtek ki. Németország a 2005. március 23-án kelt levelében válaszolt, de további tájékoztatást akkor nem nyújtott.

| (6) | Németország 2000 februárjában nyújtotta a szóban forgó támogatást a Bizottság általi engedélyezés fenntartásával. A Bizottság 2001. július 25-i határozatát követően, amely szerint a támogatást nem kifogásolta, Németország megkezdte a támogatás kifizetését. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2000 februárjában nyújtotta a szóban forgó támogatást a Bizottság általi engedélyezés fenntartásával. A Bizottság 2001. július 25-i határozatát követően, amely szerint a támogatást nem kifogásolta, Németország megkezdte a támogatás kifizetését.

| (7) | A határozatnak a Törvényszék általi 2001. július 25-i megsemmisítése következtében ugyanolyan jogi helyzet állt elő, mintha a határozat soha nem létezett volna és Németország nem kapott volna engedélyt a Bizottságtól a tervezett támogatási intenzitásra (5). Ezért a Bizottság az ügyet az NN 18/05 szám alatt a jogszerűtlen állami támogatások között vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(7)

A határozatnak a Törvényszék általi 2001. július 25-i megsemmisítése következtében ugyanolyan jogi helyzet állt elő, mintha a határozat soha nem létezett volna és Németország nem kapott volna engedélyt a Bizottságtól a tervezett támogatási intenzitásra (5). Ezért a Bizottság az ügyet az NN 18/05 szám alatt a jogszerűtlen állami támogatások között vette nyilvántartásba.

| (8) | A Bizottság 2005. július 20-án kelt levelében ismertette határozatát Németországgal, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2005. július 20-án kelt levelében ismertette határozatát Németországgal, hogy a támogatás miatt megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

| (9) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja
   (6) közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapja
   (6) közzétette. A Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (10) | A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkezett észrevétel. Az észrevételt továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a hozzászólásra; Németország észrevételei a 2005. október 24-én és a 2006. január 24-én kelt levelekkel érkeztek be. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottsághoz egy érdekelt féltől érkezett észrevétel. Az észrevételt továbbították Németországnak, amely lehetőséget kapott a hozzászólásra; Németország észrevételei a 2005. október 24-én és a 2006. január 24-én kelt levelekkel érkeztek be.

| (11) | 2006. február 28-án kelt levelében Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (7) 7. cikke (6) bekezdésének 3. mondata értelmében a hivatalos vizsgálati eljárás felfüggesztését kérvényezte, mivel Németország és a Glunz AG az Európai Unió Bíróságához jogorvoslat iránti kérelmet nyújtott be a Kronofrance kontra Bizottság ügyben (C-75/05. P és C-80/05. P egyesített ügyek) hozott ítélet ellen. |
| --- | --- |

(11)

2006. február 28-án kelt levelében Németország az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (7) 7. cikke (6) bekezdésének 3. mondata értelmében a hivatalos vizsgálati eljárás felfüggesztését kérvényezte, mivel Németország és a Glunz AG az Európai Unió Bíróságához jogorvoslat iránti kérelmet nyújtott be a Kronofrance kontra Bizottság ügyben (C-75/05. P és C-80/05. P egyesített ügyek) hozott ítélet ellen.

| (12) | 2006. március 9-én kelt levelében a Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy az eljárást addig felfüggesszék, amíg a Bíróság meghozza ítéletét a C-75/05. P és C-80/05. P sz., Németország és társai kontra Kronofrance egyesített ügyekben. |
| --- | --- |

(12)

2006. március 9-én kelt levelében a Bizottság hozzájárult ahhoz, hogy az eljárást addig felfüggesszék, amíg a Bíróság meghozza ítéletét a C-75/05. P és C-80/05. P sz., Németország és társai kontra Kronofrance egyesített ügyekben.

| (13) | A Bíróság 2008. szeptember 11-i ítéletében (8) megerősítette a Törvényszék ítéletét. Ennek alapján a C 28/05 ügyben újraindították a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(13)

A Bíróság 2008. szeptember 11-i ítéletében (8) megerősítette a Törvényszék ítéletét. Ennek alapján a C 28/05 ügyben újraindították a hivatalos vizsgálati eljárást.

| (14) | Németország 2009. augusztus 4-én kelt levelében, majd miután a Bizottság további tájékoztatást kért, 2010. július 19-én kelt levelében további tájékoztatást adott. |
| --- | --- |

(14)

Németország 2009. augusztus 4-én kelt levelében, majd miután a Bizottság további tájékoztatást kért, 2010. július 19-én kelt levelében további tájékoztatást adott.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES BEMUTATÁSA

2.1.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS

| (15) | A Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt 2000. február 29-én úgy határozott, hogy a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára beruházási támogatásokat nyújt egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A támogatások teljes összege 69 797 988 EUR. |
| --- | --- |

(15)

A Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt 2000. február 29-én úgy határozott, hogy a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára beruházási támogatásokat nyújt egy integrált fafeldolgozó központ létesítéséhez Nettgauban (Szász-Anhalt). A támogatások teljes összege 69 797 988 EUR.

| (16) | A 2000. augusztus 4-i bejelentés szerint a támogatást 46 201 868 EUR összegben, a Bizottság által jóváhagyott, a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv (9) alapján nyújtják. Ez a támogatás a bruttó támogatható költségek 23,17 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(16)

A 2000. augusztus 4-i bejelentés szerint a támogatást 46 201 868 EUR összegben, a Bizottság által jóváhagyott, a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv (9) alapján nyújtják. Ez a támogatás a bruttó támogatható költségek 23,17 %-ának felel meg.

| (17) | Ezen felül a beruházási támogatásokról szóló 1999-es törvény (10) alapján is nyújtanak beruházási támogatást, amelyet a Bizottság 23 596 120 EUR összegben jóváhagyott. Ez a beruházási támogatás a bruttó támogatható beruházási költségek 11,83 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(17)

Ezen felül a beruházási támogatásokról szóló 1999-es törvény (10) alapján is nyújtanak beruházási támogatást, amelyet a Bizottság 23 596 120 EUR összegben jóváhagyott. Ez a beruházási támogatás a bruttó támogatható beruházási költségek 11,83 %-ának felel meg.

| (18) | Németország tájékoztatása szerint már kifizettek [...] (11) EUR összeget a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv alapján és [...] EUR összeget beruházási támogatásként. Ezzel Németország összesen [...] EUR összegű támogatást fizetett ki a kedvezményezettnek (az előirányzott 69 797 988 euróból). |
| --- | --- |

(18)

Németország tájékoztatása szerint már kifizettek [...] (11) EUR összeget a „regionális gazdaságszerkezet javítása” elnevezésű 28. közérdekű feladat keretterv alapján és [...] EUR összeget beruházási támogatásként. Ezzel Németország összesen [...] EUR összegű támogatást fizetett ki a kedvezményezettnek (az előirányzott 69 797 988 euróból).

2.2.   A KEDVEZMÉNYEZETTEK

| (19) | A támogatásnak két kedvezményezettje van. |
| --- | --- |

(19)

A támogatásnak két kedvezményezettje van.

| (20) | Az egyik kedvezményezett a Hamm (Észak-Rajna-Vesztfália) székhelyű Glunz AG (a továbbiakban: Glunz), amelyet 1932-ben alapítottak és abban az időben fakereskedelemmel foglalkozott. Az 1960-as évek óta a vállalkozás forgácslapok, közepes sűrűségű farostlemezek (MDF), OSB (Oriented Strand Board) és rétegelt lemezek gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A bejelentés időpontjában a portugál SONAE-csoporthoz tartozó Tableros De Fibras S.A. (a továbbiakban: TAFISA) cég tulajdonában volt a Glunz 96,03 %-os üzletrésze. |
| --- | --- |

(20)

Az egyik kedvezményezett a Hamm (Észak-Rajna-Vesztfália) székhelyű Glunz AG (a továbbiakban: Glunz), amelyet 1932-ben alapítottak és abban az időben fakereskedelemmel foglalkozott. Az 1960-as évek óta a vállalkozás forgácslapok, közepes sűrűségű farostlemezek (MDF), OSB (Oriented Strand Board) és rétegelt lemezek gyártásával és forgalmazásával foglalkozik. A bejelentés időpontjában a portugál SONAE-csoporthoz tartozó Tableros De Fibras S.A. (a továbbiakban: TAFISA) cég tulajdonában volt a Glunz 96,03 %-os üzletrésze.

| (21) | A másik kedvezményezett az OSB Deutschland GmbH (a továbbiakban: OSBD), amely 100 %-ban a TAFISA tulajdonában van és ezzel a Glunz konszern-társvállalata, mivel mindketten a TAFISA leányvállalatai. Az OSBD-t 1999. július 16-án alapították, és a nettgaui beruházási projekt befejezését követően kezdte meg az OSB termékek gyártását és értékesítését. |
| --- | --- |

(21)

A másik kedvezményezett az OSB Deutschland GmbH (a továbbiakban: OSBD), amely 100 %-ban a TAFISA tulajdonában van és ezzel a Glunz konszern-társvállalata, mivel mindketten a TAFISA leányvállalatai. Az OSBD-t 1999. július 16-án alapították, és a nettgaui beruházási projekt befejezését követően kezdte meg az OSB termékek gyártását és értékesítését.

2.3.   A BERUHÁZÁSI PROJEKT

| (22) | A beruházás helyszíne Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében olyan támogatási terület, ahol a megengedett maximális támogatási intenzitás nagy vállalkozások új beruházásai esetében a bejelentés időpontjában bruttó 35 % volt. |
| --- | --- |

(22)

A beruházás helyszíne Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében olyan támogatási terület, ahol a megengedett maximális támogatási intenzitás nagy vállalkozások új beruházásai esetében a bejelentés időpontjában bruttó 35 % volt.

| (23) | A Glunz és az OSBD egy eddig nem ipari célra használt területen integrált fafeldolgozó központot hoztak létre, amely két egymáshoz kapcsolódó üzemből áll. Az első üzemben, amely az OSBD-hez tartozik, OSB termékeket, a második üzemben, amely a Glunz tulajdona, forgácslapokat gyártanak. Németország tájékoztatása szerint a két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezenfelül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket Németország tájékoztatása szerint a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is. |
| --- | --- |

(23)

A Glunz és az OSBD egy eddig nem ipari célra használt területen integrált fafeldolgozó központot hoztak létre, amely két egymáshoz kapcsolódó üzemből áll. Az első üzemben, amely az OSBD-hez tartozik, OSB termékeket, a második üzemben, amely a Glunz tulajdona, forgácslapokat gyártanak. Németország tájékoztatása szerint a két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezenfelül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket Németország tájékoztatása szerint a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.

| (24) | Németország tájékoztatása szerint a Glunz és az OSBD integrált fafeldolgozó központja az üzem optimális kialakítása és a közös infrastruktúra következtében több előnyt is kínál, elsősorban a gyártott falapok megmunkálása szempontjából. A fakészlet optimális kihasználását, a nyersanyagok jobb kiaknázását és belső újrahasznosítási körfolyamatot tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(24)

Németország tájékoztatása szerint a Glunz és az OSBD integrált fafeldolgozó központja az üzem optimális kialakítása és a közös infrastruktúra következtében több előnyt is kínál, elsősorban a gyártott falapok megmunkálása szempontjából. A fakészlet optimális kihasználását, a nyersanyagok jobb kiaknázását és belső újrahasznosítási körfolyamatot tesz lehetővé.

| (25) | A 2000. augusztus 7-i bejelentés szerint a támogatás egy részét az OSB üzemnek, másik részét pedig a forgácslap üzemnek nyújtják. Az OSB üzem számára nyújtott támogatás 81,8 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 28,61 millió eurót tesz ki, ami bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. A forgácslap üzem számára nyújtott támogatás 117,6 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 41,18 millió eurót tesz ki, ami szintén bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. |
| --- | --- |

(25)

A 2000. augusztus 7-i bejelentés szerint a támogatás egy részét az OSB üzemnek, másik részét pedig a forgácslap üzemnek nyújtják. Az OSB üzem számára nyújtott támogatás 81,8 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 28,61 millió eurót tesz ki, ami bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg. A forgácslap üzem számára nyújtott támogatás 117,6 millió EUR, támogatható beruházási költség mellett 41,18 millió eurót tesz ki, ami szintén bruttó 35 %-os intenzitásnak felel meg.

| (26) | A bejelentéskor Németország abból indult ki, hogy a nettgaui fafeldolgozó központ 355 állandó munkahelyet teremt, mégpedig 234-et a forgácslap üzemben és 121-et az OSB üzemben. Ezenkívül az érintett támogatási területeken további 520 közvetett munkahely is létrejön, amelyből 33 meglévő munkahelyek bebiztosítását jelentené. A nettgaui új beruházást 2000. január és 2002 vége között kívánták megvalósítani, a termelést 2001 folyamán kezdték volna meg. A létesítmény két év elteltével érné el teljes kapacitását. |
| --- | --- |

(26)

A bejelentéskor Németország abból indult ki, hogy a nettgaui fafeldolgozó központ 355 állandó munkahelyet teremt, mégpedig 234-et a forgácslap üzemben és 121-et az OSB üzemben. Ezenkívül az érintett támogatási területeken további 520 közvetett munkahely is létrejön, amelyből 33 meglévő munkahelyek bebiztosítását jelentené. A nettgaui új beruházást 2000. január és 2002 vége között kívánták megvalósítani, a termelést 2001 folyamán kezdték volna meg. A létesítmény két év elteltével érné el teljes kapacitását.

| (27) | Az új OSB üzem 2002. évre tervezett termelési kapacitására [...] m3-t adtak meg. 1999-ben a TAFISA csoport termelési kapacitása az OSB termékek gyártásának területén [...] m3-t tett ki. |
| --- | --- |

(27)

Az új OSB üzem 2002. évre tervezett termelési kapacitására [...] m3-t adtak meg. 1999-ben a TAFISA csoport termelési kapacitása az OSB termékek gyártásának területén [...] m3-t tett ki.

| (28) | 1999-ben a Glunz csoport forgácslap termelő kapacitása [...] m3 volt. Németország tájékoztatása szerint a teljes termelési kapacitás a nettgaui üzem [...] m2 teljesítményével [...] m3-re növekedne. |
| --- | --- |

(28)

1999-ben a Glunz csoport forgácslap termelő kapacitása [...] m3 volt. Németország tájékoztatása szerint a teljes termelési kapacitás a nettgaui üzem [...] m2 teljesítményével [...] m3-re növekedne.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (29) | A nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as multiszektorális keretprogramjában (a továbbiakban: MSF 1998) a megengedett maximális támogatási intenzitást egy számítással határozzák meg, amelyben egy sor értékelési tényezőt alkalmaznak, különösen egy, az adott gazdasági ágazat versenyhelyzetét tükröző tényezőt (T); ez a tényező a következő értékeket veheti fel: 0,25, 0,5, 0,75 vagy 1. A tényező értéke csak akkor lehet 1, ha a gazdasági ágazatban (a legalacsonyabb NACE szinten meghatározva) nincsenek többletkapacitások (többletkapacitás vizsgálat) és/vagy az érintett piac (az érintett termék és annak helyettesítő termékeiként meghatározva) nem csökkenő piac (csökkenő piac vizsgálat). |
| --- | --- |

(29)

A nagyberuházási projektek regionális támogatásának 1998-as multiszektorális keretprogramjában (a továbbiakban: MSF 1998) a megengedett maximális támogatási intenzitást egy számítással határozzák meg, amelyben egy sor értékelési tényezőt alkalmaznak, különösen egy, az adott gazdasági ágazat versenyhelyzetét tükröző tényezőt (T); ez a tényező a következő értékeket veheti fel: 0,25, 0,5, 0,75 vagy 1. A tényező értéke csak akkor lehet 1, ha a gazdasági ágazatban (a legalacsonyabb NACE szinten meghatározva) nincsenek többletkapacitások (többletkapacitás vizsgálat) és/vagy az érintett piac (az érintett termék és annak helyettesítő termékeiként meghatározva) nem csökkenő piac (csökkenő piac vizsgálat).

| (30) | A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta az OSB szempontjából érintett piac behatárolásának helyességét, és ezért nem tudta megállapítani, hogy a „T” versenytényező meghatározásának tekintetében csökkenő piacot kell-e figyelembe venni vagy sem. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti vizsgálat megindításáról szóló határozatában kétségbe vonta az OSB szempontjából érintett piac behatárolásának helyességét, és ezért nem tudta megállapítani, hogy a „T” versenytényező meghatározásának tekintetében csökkenő piacot kell-e figyelembe venni vagy sem.

IV.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (31) | 2005. november 22-én észrevétel (12) érkezett a Bizottsághoz a KronoGroup Switzerland csoporthoz tartozó versenytársaktól (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG és Kronofrance S.A.). |
| --- | --- |

(31)

2005. november 22-én észrevétel (12) érkezett a Bizottsághoz a KronoGroup Switzerland csoporthoz tartozó versenytársaktól (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG és Kronofrance S.A.).

| (32) | Észrevételükben a KronoGroup vállalkozásai azon az állásponton vannak, hogy a piacot az OSB és a puhafa rétegelt lemez bevonásával kell behatárolni. A keményfa rétegelt lemez lényegesen drágább és azt elsősorban olyan területeken (bútoripar és belsőépítés) alkalmazzák, ahol az OSB-t és a puhafa rétegelt lemezt alig vagy egyáltalán nem használják. E kijelentés alátámasztására az érdekelt felek egy Jaakko Pöyry-féle tanulmányra (13) és a finn Forest Research Institute egy publikációjára hivatkoztak. |
| --- | --- |

(32)

Észrevételükben a KronoGroup vállalkozásai azon az állásponton vannak, hogy a piacot az OSB és a puhafa rétegelt lemez bevonásával kell behatárolni. A keményfa rétegelt lemez lényegesen drágább és azt elsősorban olyan területeken (bútoripar és belsőépítés) alkalmazzák, ahol az OSB-t és a puhafa rétegelt lemezt alig vagy egyáltalán nem használják. E kijelentés alátámasztására az érdekelt felek egy Jaakko Pöyry-féle tanulmányra (13) és a finn Forest Research Institute egy publikációjára hivatkoztak.

| (33) | A KronoGroup további állításait a következőkben foglaljuk össze: |
| --- | --- |

(33)

A KronoGroup további állításait a következőkben foglaljuk össze:

| (34) | A KronoGroup arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak annak megállapítására, hogy a piac csökkenő volt-e, 1999-ig meglévő adatokat kellene felhasználnia, mivel az eredeti, a Bíróság által később hatályon kívül helyezett engedélyezési határozat időpontjában (2001. július) csak ezek az adatok álltak rendelkezésre. Az 1995-től -1999-ig terjedő időszakban a forgácslap piac 4,626 % negatív átlagos növekedési arányt mutatott. A KronoGroup azonban azt állítja, hogy a forgácslap piaca 1994 és 1999 között 0,456 % pozitív átlagos növekedést mutatott (amely ugyan összességében elmaradt az EGT feldolgozó iparának növekedésétől). |
| --- | --- |

(34)

A KronoGroup arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak annak megállapítására, hogy a piac csökkenő volt-e, 1999-ig meglévő adatokat kellene felhasználnia, mivel az eredeti, a Bíróság által később hatályon kívül helyezett engedélyezési határozat időpontjában (2001. július) csak ezek az adatok álltak rendelkezésre. Az 1995-től -1999-ig terjedő időszakban a forgácslap piac 4,626 % negatív átlagos növekedési arányt mutatott. A KronoGroup azonban azt állítja, hogy a forgácslap piaca 1994 és 1999 között 0,456 % pozitív átlagos növekedést mutatott (amely ugyan összességében elmaradt az EGT feldolgozó iparának növekedésétől).

| (35) | A KronoGroup előadja továbbá, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás, a két termelő berendezés és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. Ez azt jelentené, hogy az értékelési tényezőket a két üzemre külön kellene kiszámítani. |
| --- | --- |

(35)

A KronoGroup előadja továbbá, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás, a két termelő berendezés és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. Ez azt jelentené, hogy az értékelési tényezőket a két üzemre külön kellene kiszámítani.

| (36) | A KronoGroup továbbá kijelenti, hogy a Glunz nettgaui beruházása folyamán bezárta Sassenburgban (30 km távolságban, de egy másik szövetségi tartományban – Alsó-Szászországban (14)) lévő forgácslap üzemét. A KronoGroup által idézett újságcikkek szerint a sassenburgi üzem teljes személyzetét átvette a Nattgauban létesülő új üzem. Ez ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy a támogatási területeken az emberek számára helyben teremtsen munkahelyeket, így ezeket a munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező MSF 1998 szerinti meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) ne vegyék figyelembe. |
| --- | --- |

(36)

A KronoGroup továbbá kijelenti, hogy a Glunz nettgaui beruházása folyamán bezárta Sassenburgban (30 km távolságban, de egy másik szövetségi tartományban – Alsó-Szászországban (14)) lévő forgácslap üzemét. A KronoGroup által idézett újságcikkek szerint a sassenburgi üzem teljes személyzetét átvette a Nattgauban létesülő új üzem. Ez ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy a támogatási területeken az emberek számára helyben teremtsen munkahelyeket, így ezeket a munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező MSF 1998 szerinti meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) ne vegyék figyelembe.

| (37) | Végül a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését (jogszerűtlen támogatások visszatérítési utasítása), mivel a Glunz és az OSBD a részlegesen kifizetett támogatások következtében jelentős versenyelőnyhöz jutott. |
| --- | --- |

(37)

Végül a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését (jogszerűtlen támogatások visszatérítési utasítása), mivel a Glunz és az OSBD a részlegesen kifizetett támogatások következtében jelentős versenyelőnyhöz jutott.

V.   NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (38) | A Németország által megküldött észrevételeket a következőkben foglaljuk össze. |
| --- | --- |

(38)

A Németország által megküldött észrevételeket a következőkben foglaljuk össze.

5.1.   AZ OSB SZEMPONTJÁBÓL ÉRINTETT PIAC BEHATÁROLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (39) | Németország véleménye szerint az OSB szempontjából érintett piacot az OSB és a rétegelt lemez képezik a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználás esetén. Ez a piac nem csökkenő piac. |
| --- | --- |

(39)

Németország véleménye szerint az OSB szempontjából érintett piacot az OSB és a rétegelt lemez képezik a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználás esetén. Ez a piac nem csökkenő piac.

| (40) | Azok a felhasználási területek, amelyeken az OSB lapokat a rétegelt lemez helyettesítésére fel lehet használni, messzemenően megegyeznek a puhafa rétegelt lemezek fő felhasználási területeivel. A keményfa rétegelt lemez legfontosabb felhasználási területein (bútoripar, építőipar és teherszállító járművek belső kialakítása) az OSB ezzel szemben – műszaki tulajdonságai miatt – nem alkalmazható. Az OSB-nek a keményfa és puhafa rétegelt lemez teljes piacán való figyelembevétele ezért nem felel meg az érintett piacok tényleges viszonyainak. Ezt a Jaakko Pöyry által készített 2005. október 21-i szakvélemény is igazolja. |
| --- | --- |

(40)

Azok a felhasználási területek, amelyeken az OSB lapokat a rétegelt lemez helyettesítésére fel lehet használni, messzemenően megegyeznek a puhafa rétegelt lemezek fő felhasználási területeivel. A keményfa rétegelt lemez legfontosabb felhasználási területein (bútoripar, építőipar és teherszállító járművek belső kialakítása) az OSB ezzel szemben – műszaki tulajdonságai miatt – nem alkalmazható. Az OSB-nek a keményfa és puhafa rétegelt lemez teljes piacán való figyelembevétele ezért nem felel meg az érintett piacok tényleges viszonyainak. Ezt a Jaakko Pöyry által készített 2005. október 21-i szakvélemény is igazolja.

| (41) | A Jaakko Pöyry az OSB helyettesítési potenciálját a nevezett felhasználási területeken az alábbi százalékos arányra becsüli: csomagolás 40–60 %; kerítések 70–80 %; tetőszerkezet 70–90 %; padlóburkolat 50–80 %; belső burkolatok és falburkolat 70–90 %. |
| --- | --- |

(41)

A Jaakko Pöyry az OSB helyettesítési potenciálját a nevezett felhasználási területeken az alábbi százalékos arányra becsüli: csomagolás 40–60 %; kerítések 70–80 %; tetőszerkezet 70–90 %; padlóburkolat 50–80 %; belső burkolatok és falburkolat 70–90 %.

| (42) | A bútoripar számára az OSB felületének szerkezete miatt látszó alkalmazásra nem használható. Az OSB lap felülete a gyártási eljárásból következően irányított forgácselrendezésű fa csíkokból (oriented strands) áll, miáltal durva, egyenetlen és kinézetét tekintve nem mutatós. Ezért az OSB lapot nem is lehet dekoratív bevonattal ellátni. Az OSB lényegében csak nem látszó bútoralkatrészekhez (pl. kárpitozott bútorok alapzata) alkalmas. A nem látszó bútoralkatrészek területén azonban az OSB nem versenyezhet a lényegesen olcsóbb forgácslapokkal, amelyeket ezen a területen elsődlegesen alkalmaznak. |
| --- | --- |

(42)

A bútoripar számára az OSB felületének szerkezete miatt látszó alkalmazásra nem használható. Az OSB lap felülete a gyártási eljárásból következően irányított forgácselrendezésű fa csíkokból (oriented strands) áll, miáltal durva, egyenetlen és kinézetét tekintve nem mutatós. Ezért az OSB lapot nem is lehet dekoratív bevonattal ellátni. Az OSB lényegében csak nem látszó bútoralkatrészekhez (pl. kárpitozott bútorok alapzata) alkalmas. A nem látszó bútoralkatrészek területén azonban az OSB nem versenyezhet a lényegesen olcsóbb forgácslapokkal, amelyeket ezen a területen elsődlegesen alkalmaznak.

| (43) | Az építőipar (Formwork) területén, az öntött betonelemek esetében döntő jelentőségű az alkalmazott zsaluzóanyag sima felülete. A gyártási eljárásból adódó egyenetlenségek miatt az OSB lemezt látszó beton esetében speciális bevonattal kellene ellátni annak érdekében, hogy a látszó beton felülete egyenletesen sima legyen. A továbbfeldolgozás nagy ráfordítással jár és drágítja a végterméket. Az OSB a rétegelt lemezhez képest csak akkor versenyképes, ha többször is felhasználják a zsaluzáshoz. Ez azonban gyakorlati okokból nem biztosítható egyszerűen. A lapok az építkezésen erős igénybevételnek vannak kitéve, ami felületi sérüléseket okozhat. Ha azonban repedések keletkeznének, akkor fennáll annak veszélye, hogy az OSB lapok nedvesség vagy víz hatására megvetemednek, vagy egyéb módon deformálódnak. Ezért a jó minőségben nemesített OSB lapok ismételt felhasználása általában nem lehetséges. Ehhez jön még hozzá az OSB instabilitása és nedvességgel szembeni érzékenysége a lap élein. Ezen felül a betonzsaluzó anyagként való alkalmazás nagy szakító- és hajlítószilárdságot követel meg. Ebből a szempontból az OSB nem teljesíti az építőiparban a zsaluzóanyagokkal szemben támasztott követelményeket. A puhafa rétegelt lemez ezzel szemben viszonylag alacsony ára és sima felülete miatt jól megfelel ennek az alkalmazási területnek, ami a tényleges építőipari alkalmazás volumenéből jól látható is. |
| --- | --- |

(43)

Az építőipar (Formwork) területén, az öntött betonelemek esetében döntő jelentőségű az alkalmazott zsaluzóanyag sima felülete. A gyártási eljárásból adódó egyenetlenségek miatt az OSB lemezt látszó beton esetében speciális bevonattal kellene ellátni annak érdekében, hogy a látszó beton felülete egyenletesen sima legyen. A továbbfeldolgozás nagy ráfordítással jár és drágítja a végterméket. Az OSB a rétegelt lemezhez képest csak akkor versenyképes, ha többször is felhasználják a zsaluzáshoz. Ez azonban gyakorlati okokból nem biztosítható egyszerűen. A lapok az építkezésen erős igénybevételnek vannak kitéve, ami felületi sérüléseket okozhat. Ha azonban repedések keletkeznének, akkor fennáll annak veszélye, hogy az OSB lapok nedvesség vagy víz hatására megvetemednek, vagy egyéb módon deformálódnak. Ezért a jó minőségben nemesített OSB lapok ismételt felhasználása általában nem lehetséges. Ehhez jön még hozzá az OSB instabilitása és nedvességgel szembeni érzékenysége a lap élein. Ezen felül a betonzsaluzó anyagként való alkalmazás nagy szakító- és hajlítószilárdságot követel meg. Ebből a szempontból az OSB nem teljesíti az építőiparban a zsaluzóanyagokkal szemben támasztott követelményeket. A puhafa rétegelt lemez ezzel szemben viszonylag alacsony ára és sima felülete miatt jól megfelel ennek az alkalmazási területnek, ami a tényleges építőipari alkalmazás volumenéből jól látható is.

| (44) | A teherszállító járművekhez való alkalmazásnál szintén lényeges a sima felület, mivel az ott felhasznált lapokat gyakran bevonattal látják el. Az OSB bevonattal való ellátása különböző okokból nem valósítható meg egyszerűen. Akkor is, ha például egy melamin papír bevonatot visznek fel az OSB lapra, az OSB egyenetlen felületi szerkezete miatt fennáll a bevonat beszakadásának veszélye. A jármű targoncával való berakodásakor a felületre pontszerű nyomás hat. Fennáll az a veszély, hogy ilyen esetben nedves vagy vizes környezetben víz hatol be a lapba, miáltal az deformálódhat vagy megvetemedhet. Stabil felületkezelés csak nagy ráfordítással járó feldolgozási műveletekkel biztosítható. Az OSB felülete, a keményfa rétegelt lemezzel ellentétben, amely különösen kemény felülete miatt viszonylag érzéketlen a karcolással, benyomódással stb. szemben, egyébként sem elég ellenálló ahhoz, hogy a teherszállítási területen előforduló terheléseket és nyomás-hatásokat elviselje. |
| --- | --- |

(44)

A teherszállító járművekhez való alkalmazásnál szintén lényeges a sima felület, mivel az ott felhasznált lapokat gyakran bevonattal látják el. Az OSB bevonattal való ellátása különböző okokból nem valósítható meg egyszerűen. Akkor is, ha például egy melamin papír bevonatot visznek fel az OSB lapra, az OSB egyenetlen felületi szerkezete miatt fennáll a bevonat beszakadásának veszélye. A jármű targoncával való berakodásakor a felületre pontszerű nyomás hat. Fennáll az a veszély, hogy ilyen esetben nedves vagy vizes környezetben víz hatol be a lapba, miáltal az deformálódhat vagy megvetemedhet. Stabil felületkezelés csak nagy ráfordítással járó feldolgozási műveletekkel biztosítható. Az OSB felülete, a keményfa rétegelt lemezzel ellentétben, amely különösen kemény felülete miatt viszonylag érzéketlen a karcolással, benyomódással stb. szemben, egyébként sem elég ellenálló ahhoz, hogy a teherszállítási területen előforduló terheléseket és nyomás-hatásokat elviselje.

| (45) | Annak megítélésekor, hogy egyrészt a puhafa rétegelt lemez, másrészt a keményfa rétegelt lemez helyettesíthető-e OSB-vel, alapvetően az OSB műszaki tulajdonságait és felhasználási lehetőségeit, valamint a keményfa rétegelt lemezhez képest meglévő árkülönbözetét kell alapul venni. Míg a keményfa rétegelt lemez minden műszaki szempontból felülmúlja a puhafa rétegelt lemezt és az OSB-t, a keményfa rétegelt lemez azokon a felhasználási területeken, ahol az OSB és a puhafa rétegelt lemez dominál, a keményfa rétegelt lemez valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez közötti árkülönbözetből adódóan nem versenyképes. Ezért hibás az a feltételezés, amely az OSB és bármilyen rétegelt lemez közötti helyettesíthetőségéből indul ki, beleértve a keményfa rétegelt lemezt is. |
| --- | --- |

(45)

Annak megítélésekor, hogy egyrészt a puhafa rétegelt lemez, másrészt a keményfa rétegelt lemez helyettesíthető-e OSB-vel, alapvetően az OSB műszaki tulajdonságait és felhasználási lehetőségeit, valamint a keményfa rétegelt lemezhez képest meglévő árkülönbözetét kell alapul venni. Míg a keményfa rétegelt lemez minden műszaki szempontból felülmúlja a puhafa rétegelt lemezt és az OSB-t, a keményfa rétegelt lemez azokon a felhasználási területeken, ahol az OSB és a puhafa rétegelt lemez dominál, a keményfa rétegelt lemez valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez közötti árkülönbözetből adódóan nem versenyképes. Ezért hibás az a feltételezés, amely az OSB és bármilyen rétegelt lemez közötti helyettesíthetőségéből indul ki, beleértve a keményfa rétegelt lemezt is.

| (46) | Messzemenő átfedés mutatkozik az OSB és a rétegelt lemez piaca, valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez piaca között a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználások területén. A két piac meghatározása lényegében csak az építőipar (Formwork) területén különböző. Ezen a területen az OSB nem alkalmazható, míg a puhafa rétegelt lemez igen, és azt itt ténylegesen fel is használják. Mindezekből összességében az a következtetés vonható le, hogy a keményfa rétegelt lemez semmi esetre sem vonható be az OSB piacába. |
| --- | --- |

(46)

Messzemenő átfedés mutatkozik az OSB és a rétegelt lemez piaca, valamint az OSB és a puhafa rétegelt lemez piaca között a csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználások területén. A két piac meghatározása lényegében csak az építőipar (Formwork) területén különböző. Ezen a területen az OSB nem alkalmazható, míg a puhafa rétegelt lemez igen, és azt itt ténylegesen fel is használják. Mindezekből összességében az a következtetés vonható le, hogy a keményfa rétegelt lemez semmi esetre sem vonható be az OSB piacába.

5.2.   A FORGÁCSLAP PIACÁNAK ALAKULÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (47) | Németország véleménye szerint a forgácslap piacára vonatkozóan a versenytényezőt 1 értékkel kell figyelembe venni. Ez a piac nem tekinthető csökkenőnek, mivel az MSF 1998 7.8. pontja értelmében erősen növekvő tendenciát mutat. |
| --- | --- |

(47)

Németország véleménye szerint a forgácslap piacára vonatkozóan a versenytényezőt 1 értékkel kell figyelembe venni. Ez a piac nem tekinthető csökkenőnek, mivel az MSF 1998 7.8. pontja értelmében erősen növekvő tendenciát mutat.

| (48) | Erre vonatkozóan Németország egy Stefan Collignon professzor (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) által készített tanulmányt (15) mutatott be, amely szerint a forgácslap piac 1972-től 2003-ig tartósan 36 %-kal gyorsabban nőtt, mint a feldolgozóipar összesen. Németország véleménye szerint a forgácslap piac a tartós növekedési tendencia fényében az MSF 1998 7.8. pontja értelmében nem tekinthető csökkenőnek. |
| --- | --- |

(48)

Erre vonatkozóan Németország egy Stefan Collignon professzor (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) által készített tanulmányt (15) mutatott be, amely szerint a forgácslap piac 1972-től 2003-ig tartósan 36 %-kal gyorsabban nőtt, mint a feldolgozóipar összesen. Németország véleménye szerint a forgácslap piac a tartós növekedési tendencia fényében az MSF 1998 7.8. pontja értelmében nem tekinthető csökkenőnek.

5.3.   A TÁMOGATÁSI INTENZITÁSNAK A PROJEKT EGYES RÉSZEIRE VALÓ FELOSZTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEK

| (49) | Arra az esetre, ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy T versenytényező a forgácslap piac esetében 0,75, míg az OSB esetében 1, Németország véleménye szerint az együttes támogatási intenzitást a nettgaui projekt egészére mindkét termelőüzem, azaz az OSB és a forgácslap gyártás fedezeti hozzájárulásai alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(49)

Arra az esetre, ha a Bizottság mégis arra a következtetésre jutna, hogy T versenytényező a forgácslap piac esetében 0,75, míg az OSB esetében 1, Németország véleménye szerint az együttes támogatási intenzitást a nettgaui projekt egészére mindkét termelőüzem, azaz az OSB és a forgácslap gyártás fedezeti hozzájárulásai alapján kell megállapítani.

| (50) | A fedezeti hozzájárulás az az összeg, amelyet egy termék egy vállalkozás fix költségeinek fedezetéhez és a nettó nyereség eléréséhez nyújt. A fedezeti hozzájárulást az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözeteként számítják ki. |
| --- | --- |

(50)

A fedezeti hozzájárulás az az összeg, amelyet egy termék egy vállalkozás fix költségeinek fedezetéhez és a nettó nyereség eléréséhez nyújt. A fedezeti hozzájárulást az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözeteként számítják ki.

| (51) | A fedezeti hozzájárulásokat figyelembe véve a támogatási intenzitást az OSB és a forgácslap termékeknek az üzemi eredményhez való tényleges hozzájárulásának megfelelően osztják fel a nettgaui beruházási projekt egyes részei között. |
| --- | --- |

(51)

A fedezeti hozzájárulásokat figyelembe véve a támogatási intenzitást az OSB és a forgácslap termékeknek az üzemi eredményhez való tényleges hozzájárulásának megfelelően osztják fel a nettgaui beruházási projekt egyes részei között.

5.4.   A KRONOGROUP EGYÉB NYILATKOZATAIVAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEK

| (52) | Németország véleménye szerint a támogatási jog szempontjából történő értékelésnek azokon a tényeken kell alapulnia, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. |
| --- | --- |

(52)

Németország véleménye szerint a támogatási jog szempontjából történő értékelésnek azokon a tényeken kell alapulnia, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak.

| (53) | Németország véleménye szerint ez az MSF 1998 értelmezéséből adódik. Németország e tekintetben utal az MSF 1998 3.1. pontjára, amely rögzíti, hogy a megengedett támogatási intenzitást a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatások felső határa alapján kell megállapítani. Továbbá az MSF 1998 3.6. pontja szerint a támogatási kérelem benyújtása előtti piaci részesedést kell értékelni. Az MSF 1998. mellékletében az „Utólagos ellenőrzés” szakasz lehetőséget biztosít továbbá arra, hogy a Bizottság a bejelentés keretében benyújtott adatok helyességét utólag megvizsgálja. |
| --- | --- |

(53)

Németország véleménye szerint ez az MSF 1998 értelmezéséből adódik. Németország e tekintetben utal az MSF 1998 3.1. pontjára, amely rögzíti, hogy a megengedett támogatási intenzitást a bejelentés időpontjában érvényes regionális támogatások felső határa alapján kell megállapítani. Továbbá az MSF 1998 3.6. pontja szerint a támogatási kérelem benyújtása előtti piaci részesedést kell értékelni. Az MSF 1998. mellékletében az „Utólagos ellenőrzés” szakasz lehetőséget biztosít továbbá arra, hogy a Bizottság a bejelentés keretében benyújtott adatok helyességét utólag megvizsgálja.

| (54) | Németország továbbá arra hivatkozik, hogy a bejelentés időpontjában még nem álltak rendelkezésre az 1999. évre nyilvánvaló fogyasztási adatok. A nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedési arányának az elmúlt öt évre történő, az MSF 1998 7.8. pontja által előírt megállapításához a nyilvánvaló fogyasztás hat évi és nem öt évi adataira van szükség – ahogyan azt a KronoGroup állítja. Ez arra vezethető vissza, hogy egy adott év növekedési arányát két egymást követő év fogyasztásának összehasonlításával számítják ki. |
| --- | --- |

(54)

Németország továbbá arra hivatkozik, hogy a bejelentés időpontjában még nem álltak rendelkezésre az 1999. évre nyilvánvaló fogyasztási adatok. A nyilvánvaló fogyasztás átlagos éves növekedési arányának az elmúlt öt évre történő, az MSF 1998 7.8. pontja által előírt megállapításához a nyilvánvaló fogyasztás hat évi és nem öt évi adataira van szükség – ahogyan azt a KronoGroup állítja. Ez arra vezethető vissza, hogy egy adott év növekedési arányát két egymást követő év fogyasztásának összehasonlításával számítják ki.

| (55) | A munkahelyek hivatkozott áthelyezésére vonatkozóan Németország megerősítette a sassenburgi üzem bezárását. Németország tájékoztatása szerint a Sassenburgban található üzem a Glunz építészetileg legrégibb forgácslap üzeme volt és jelentős veszteséggel termelt. Ezért nem volt esély az üzem túlélésére, és azt a nettgaui új beruházástól függetlenül be kellett volna zárni. [...] korábban Sassenburgban foglalkoztatott alkalmazottat vettek fel a nettgaui üzembe (az ottani személyzeti állomány [...] %-át). |
| --- | --- |

(55)

A munkahelyek hivatkozott áthelyezésére vonatkozóan Németország megerősítette a sassenburgi üzem bezárását. Németország tájékoztatása szerint a Sassenburgban található üzem a Glunz építészetileg legrégibb forgácslap üzeme volt és jelentős veszteséggel termelt. Ezért nem volt esély az üzem túlélésére, és azt a nettgaui új beruházástól függetlenül be kellett volna zárni. [...] korábban Sassenburgban foglalkoztatott alkalmazottat vettek fel a nettgaui üzembe (az ottani személyzeti állomány [...] %-át).

| (56) | A KronoGroup észrevételeivel kapcsolatosan Németország megjegyzi, hogy az MSF 1998 lényegében csak azt követeli meg, hogy az érintett támogatási területen új munkahelyeket teremtsenek; azt nem, hogy ezeket a támogatási területen lakó személyek töltsék be. A fő célkitűzés az adott támogatási terület fejlődésének elősegítése. |
| --- | --- |

(56)

A KronoGroup észrevételeivel kapcsolatosan Németország megjegyzi, hogy az MSF 1998 lényegében csak azt követeli meg, hogy az érintett támogatási területen új munkahelyeket teremtsenek; azt nem, hogy ezeket a támogatási területen lakó személyek töltsék be. A fő célkitűzés az adott támogatási terület fejlődésének elősegítése.

| (57) | Németország tájékoztatása szerint a gépek egy részét is átvitték Sassenburgból Nettgauba; ezeket a gépeket azonban nem tartalmazták a projekt támogatható költségei, így a gépek átszállítása a támogatás szempontjából nem mértékadó. [...] EUR könyv szerinti értékükkel ezek a gépek minden esetre csak nagyon csekély részét teszik ki a teljes beruházási projektnek. |
| --- | --- |

(57)

Németország tájékoztatása szerint a gépek egy részét is átvitték Sassenburgból Nettgauba; ezeket a gépeket azonban nem tartalmazták a projekt támogatható költségei, így a gépek átszállítása a támogatás szempontjából nem mértékadó. [...] EUR könyv szerinti értékükkel ezek a gépek minden esetre csak nagyon csekély részét teszik ki a teljes beruházási projektnek.

VI.   ÉRTÉKELÉS

| (58) | Az értékelés azokon a tényeken, számokon és tényállásokon alapul, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. Mivel az eredeti bejelentés és a jelen határozat között eltelt némi idő, nem zárható ki, hogy a körülmények megváltoztak, a piac tovább fejlődött és a projektet érintő tények másképpen alakultak, mint azt előzetesen tervezték. Ezt azonban a Bizottság értékelésében nem tudja figyelembe venni. A Bizottságnak határozatát minden esetben a beruházás tényleges megvalósítása előtt, a jövő feltételezett alakulása és a piaci számok alapján kell meghoznia. Amennyiben néhány év elteltével kiderül, hogy például a piacok másképpen fejlődtek, akkor a támogatási intenzitásokat utólag nem igazítják ehhez. Ugyan a Bizottság határozatát az eredeti bejelentés után több mint 10 év elteltével hozta meg, értékelésének azokra a tényekre és tényállásokra kell támaszkodnia, amelyek a bejelentés időpontjában ismertek voltak, nem pedig későbbi információkra. |
| --- | --- |

(58)

Az értékelés azokon a tényeken, számokon és tényállásokon alapul, amelyek a bejelentés 2000. augusztus 7-i időpontjában ismertek voltak. Mivel az eredeti bejelentés és a jelen határozat között eltelt némi idő, nem zárható ki, hogy a körülmények megváltoztak, a piac tovább fejlődött és a projektet érintő tények másképpen alakultak, mint azt előzetesen tervezték. Ezt azonban a Bizottság értékelésében nem tudja figyelembe venni. A Bizottságnak határozatát minden esetben a beruházás tényleges megvalósítása előtt, a jövő feltételezett alakulása és a piaci számok alapján kell meghoznia. Amennyiben néhány év elteltével kiderül, hogy például a piacok másképpen fejlődtek, akkor a támogatási intenzitásokat utólag nem igazítják ehhez. Ugyan a Bizottság határozatát az eredeti bejelentés után több mint 10 év elteltével hozta meg, értékelésének azokra a tényekre és tényállásokra kell támaszkodnia, amelyek a bejelentés időpontjában ismertek voltak, nem pedig későbbi információkra.

6.1.   TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA AZ EUMSZ 107. CIKKE (1) BEKEZDÉS SZERINT

| (59) | A támogatást egy tagállam nyújtotta állami eszközökből az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében (lásd a jelen határozat 2.1. szakaszát). A támogatás a Glunz és OSBD vállalkozásokat előnyös helyzetbe hozza, mivel egyébként a teljes beruházást saját maguknak kellett volna fedezniük. Mivel a szóban forgó falapokat jelentős mennyiségben szállítják nemzetközi határokon túlra is, az érintett fagazdálkodási ágazatban fennáll a tagállamok közötti kereskedelem. Így a két vállalkozásnak nyújtott pénzügyi előny alkalmas arra, hogy a versenyt a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásoló módon torzítsa. A Bizottságnak ebből következően az a véleménye, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Glunz és az OSBD vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(59)

A támogatást egy tagállam nyújtotta állami eszközökből az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése értelmében (lásd a jelen határozat 2.1. szakaszát). A támogatás a Glunz és OSBD vállalkozásokat előnyös helyzetbe hozza, mivel egyébként a teljes beruházást saját maguknak kellett volna fedezniük. Mivel a szóban forgó falapokat jelentős mennyiségben szállítják nemzetközi határokon túlra is, az érintett fagazdálkodási ágazatban fennáll a tagállamok közötti kereskedelem. Így a két vállalkozásnak nyújtott pénzügyi előny alkalmas arra, hogy a versenyt a tagállamok közötti kereskedelmet befolyásoló módon torzítsa. A Bizottságnak ebből következően az a véleménye, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a Glunz és az OSBD vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásnak minősül.

6.2.   BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG

| (60) | Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az összes támogatási intézkedést annak megvalósítása előtt bejelenteni. A tervezett támogatást két másik, a Bizottság által már engedélyezett regionális támogatási szabályozással együtt nyújtják. |
| --- | --- |

(60)

Az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek az összes támogatási intézkedést annak megvalósítása előtt bejelenteni. A tervezett támogatást két másik, a Bizottság által már engedélyezett regionális támogatási szabályozással együtt nyújtják.

| (61) | Az MSF 1998 szerint a nagy beruházási projektek támogatási intenzitása nem esik az engedélyezett szabályozások hatálya alá, ha az adott támogatási intenzitás bizonyos küszöbértékeket túllép. |
| --- | --- |

(61)

Az MSF 1998 szerint a nagy beruházási projektek támogatási intenzitása nem esik az engedélyezett szabályozások hatálya alá, ha az adott támogatási intenzitás bizonyos küszöbértékeket túllép.

| (62) | A tervezett támogatás összesen 69 797 988 EUR összeget tesz ki. Ha abból indulunk ki, hogy a támogatás egyetlen beruházási projektre vonatkozik, fennáll az MSF 1998 2.1. ii) pontja szerinti bejelentési követelmény, mivel a támogatás összességében meghaladja az 50 millió eurót. |
| --- | --- |

(62)

A tervezett támogatás összesen 69 797 988 EUR összeget tesz ki. Ha abból indulunk ki, hogy a támogatás egyetlen beruházási projektre vonatkozik, fennáll az MSF 1998 2.1. ii) pontja szerinti bejelentési követelmény, mivel a támogatás összességében meghaladja az 50 millió eurót.

| (63) | Amint azt a jelen határozat 2.3. szakasza említi, Németország bejelentésében részletesen bemutatta, hogy a támogatást egyetlen beruházási projektnek nyújtják. |
| --- | --- |

(63)

Amint azt a jelen határozat 2.3. szakasza említi, Németország bejelentésében részletesen bemutatta, hogy a támogatást egyetlen beruházási projektnek nyújtják.

| (64) | Az MSF 1998 7.2. pontjának 2. alpontja szerint nem szabad a beruházási projektet mesterségesen részprojektekre tagolni a bejelentési kötelezettség megkerülése érdekében. A jelen ügyben azonban ennek egyébként sincs jelentősége. Még ha két különálló beruházási projektből indulnánk is ki, a Glunz üzemnek és az OSBD üzemnek nyújtott beruházási támogatásokat akkor is be kellene jelenteni. |
| --- | --- |

(64)

Az MSF 1998 7.2. pontjának 2. alpontja szerint nem szabad a beruházási projektet mesterségesen részprojektekre tagolni a bejelentési kötelezettség megkerülése érdekében. A jelen ügyben azonban ennek egyébként sincs jelentősége. Még ha két különálló beruházási projektből indulnánk is ki, a Glunz üzemnek és az OSBD üzemnek nyújtott beruházási támogatásokat akkor is be kellene jelenteni.

| (65) | Ezért a Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a támogatást az MSF 1998 szerint kell bejelenteni és értékelni. |
| --- | --- |

(65)

Ezért a Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a támogatást az MSF 1998 szerint kell bejelenteni és értékelni.

6.3.   AZ MSF 1998 HÁROM ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMA

| (66) | Ahhoz, hogy egy támogatott projekt esetében megállapítsuk a támogatási intenzitást, a Bizottságnak meg kell állapítania az MSF 1998 szerinti azon megengedett maximális támogatási intenzitást (a regionális támogatás felső határértéke), amelyet az érintett támogatási területen egy vállalkozás a bejelentés időpontjában érvényes, engedélyezett támogatási szabályozás szerint kaphat. |
| --- | --- |

(66)

Ahhoz, hogy egy támogatott projekt esetében megállapítsuk a támogatási intenzitást, a Bizottságnak meg kell állapítania az MSF 1998 szerinti azon megengedett maximális támogatási intenzitást (a regionális támogatás felső határértéke), amelyet az érintett támogatási területen egy vállalkozás a bejelentés időpontjában érvényes, engedélyezett támogatási szabályozás szerint kaphat.

| (67) | Mivel a bejelentésre 2000. augusztus 7-én került sor, a 2000–2006. évekre vonatkozó regionális állami támogatási térkép (16) alkalmazandó. Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében egy olyan támogatási területen található, ahol a támogatás felső határértéke a bejelentés időpontjában bruttó támogatástartalomban kifejezve 35 % volt. A Bizottság megállapítja, hogy a tervezett bruttó 35 %-os támogatási intenzitás a regionális támogatásokra érvényes felső határértéket nem haladja meg. |
| --- | --- |

(67)

Mivel a bejelentésre 2000. augusztus 7-én került sor, a 2000–2006. évekre vonatkozó regionális állami támogatási térkép (16) alkalmazandó. Nettgau (Szász-Anhalt), az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja értelmében egy olyan támogatási területen található, ahol a támogatás felső határértéke a bejelentés időpontjában bruttó támogatástartalomban kifejezve 35 % volt. A Bizottság megállapítja, hogy a tervezett bruttó 35 %-os támogatási intenzitás a regionális támogatásokra érvényes felső határértéket nem haladja meg.

| (68) | Az MSF 1998 szerint a Bizottságnak a 35 %-os értéket három kiigazító tényezővel kell módosítania a kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához: a versenytényezőt (T), a tőke/munkaerő tényezőt (I) és a regionális hatás tényezőt (M). |
| --- | --- |

(68)

Az MSF 1998 szerint a Bizottságnak a 35 %-os értéket három kiigazító tényezővel kell módosítania a kérdéses projekt maximálisan engedélyezhető támogatási intenzitásának kiszámításához: a versenytényezőt (T), a tőke/munkaerő tényezőt (I) és a regionális hatás tényezőt (M).

| (69) | Mint azt már bemutattuk, a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható. |
| --- | --- |

(69)

Mint azt már bemutattuk, a KronoGroup előadja, hogy a Bizottságnak az OSB üzemnek nyújtott támogatást és a forgácslap üzemnek nyújtott támogatást külön kellene értékelnie a teljes projekt együttes támogatási intenzitásának kiszámítása helyett, mivel a két beruházás és a két termék piaca egymástól világosan elhatárolható.

| (70) | A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a beruházási projekt fogalmát az MSF 1998 7.2. pontja egy vállalkozás olyan befektetési beruházásaként definiálja, amely egy üzem létesítését vagy bővítését, vagy egy új tevékenység felvételét szolgálja, és amely teljesen új terméket eredményez, vagy a meglévő üzem termelési folyamatát alapvetően megváltoztatja. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapítja, hogy a beruházási projekt fogalmát az MSF 1998 7.2. pontja egy vállalkozás olyan befektetési beruházásaként definiálja, amely egy üzem létesítését vagy bővítését, vagy egy új tevékenység felvételét szolgálja, és amely teljesen új terméket eredményez, vagy a meglévő üzem termelési folyamatát alapvetően megváltoztatja.

| (71) | Németország részletes érveket hoz fel a két, azonos konszernen belüli társvállalkozás által egy és ugyanazon helyszínen létesített üzemek közötti kapcsolódásra vonatkozóan. A két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezen felül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Ezen kívül mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is. |
| --- | --- |

(71)

Németország részletes érveket hoz fel a két, azonos konszernen belüli társvállalkozás által egy és ugyanazon helyszínen létesített üzemek közötti kapcsolódásra vonatkozóan. A két üzem termelőberendezéseit közös műszaki infrastruktúra kapcsolja össze. Az OSB lapokat és a forgácslapokat ugyanazon csiszoló berendezésben, bevonatkészítő berendezésben, valamint horony- és csapkészítő berendezésben dolgozzák fel és nemesítik. Ezen felül az OSB lapok feldolgozása során keletkező finom törmeléket a szomszédos forgácslap üzem használja fel. Ezen kívül mindkét üzemet egy központi igazgatás vezeti, beleértve a marketinget, a beszerzést és az értékesítést is.

| (72) | Az ugyanazon helyszínen létesített két üzem közötti szoros műszaki, funkcionális és igazgatási kapcsolatra való tekintettel az OSB üzem és a forgácslap üzem egyetlen beruházási projektnek számít, vagyis egy üzem létesítésére irányuló beruházás. Következésképpen a megengedett maximális támogatási intenzitást erre a teljes beruházási projektre kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(72)

Az ugyanazon helyszínen létesített két üzem közötti szoros műszaki, funkcionális és igazgatási kapcsolatra való tekintettel az OSB üzem és a forgácslap üzem egyetlen beruházási projektnek számít, vagyis egy üzem létesítésére irányuló beruházás. Következésképpen a megengedett maximális támogatási intenzitást erre a teljes beruházási projektre kell kiszámítani.

6.3.1.   VERSENYTÉNYEZŐ (T)

6.3.1.1.   
  Vonatkozó rendelkezések

| (73) | Az MSF 1998 3.2. pontja szerint a strukturális többletkapacitással rendelkező szektorokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás engedélyezése esetén különösen fennáll a verseny torzulásának veszélye. Minden olyan kapacitásbővítés, amelyet nem ellensúlyoz egy másik kapacitás leépítése, kiélezi a strukturális többletkapacitás problematikáját. A Bizottság a bejelentett projekt következtében a belső piacon pótlólagos kapacitás jön létre. A versenytényező meghatározásához ezért meg kell vizsgálni, hogy a projektet egy strukturális többletkapacitást felmutató ágazatban/ágazati szegmensben valósítják-e meg. |
| --- | --- |

(73)

Az MSF 1998 3.2. pontja szerint a strukturális többletkapacitással rendelkező szektorokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtott támogatás engedélyezése esetén különösen fennáll a verseny torzulásának veszélye. Minden olyan kapacitásbővítés, amelyet nem ellensúlyoz egy másik kapacitás leépítése, kiélezi a strukturális többletkapacitás problematikáját. A Bizottság a bejelentett projekt következtében a belső piacon pótlólagos kapacitás jön létre. A versenytényező meghatározásához ezért meg kell vizsgálni, hogy a projektet egy strukturális többletkapacitást felmutató ágazatban/ágazati szegmensben valósítják-e meg.

| (74) | Amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre a kapacitáskihasználásra vonatkozóan, úgy a Bizottságnak az MSF 1998 3.3. pontja szerint a versenytényező meghatározását célzó elemzést arra kell korlátoznia, hogy vannak-e strukturális/nagymértékű többletkapacitások az adott ágazatban/ágazati szegmensben. |
| --- | --- |

(74)

Amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre a kapacitáskihasználásra vonatkozóan, úgy a Bizottságnak az MSF 1998 3.3. pontja szerint a versenytényező meghatározását célzó elemzést arra kell korlátoznia, hogy vannak-e strukturális/nagymértékű többletkapacitások az adott ágazatban/ágazati szegmensben.

| (75) | Az MSF 1998 3.4. pontja szerint a Bizottság csak akkor vizsgálja, hogy a beruházás csökkenő piacon valósul-e meg, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat a kapacitáskihasználásra vonatkozóan. A Törvényszék T-27/02 sz., a Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélete szerint az MSF 1998 3.4. és 3.10. pontjait úgy kell érteni, hogy amennyiben a Bizottság számára az érintett ágazat kapacitáskihasználásáról rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a strukturális többletkapacitás fennállásának pozitív megállapítását, akkor azt kell megvizsgálnia, hogy a kérdéses piac csökkenő-e. A Németország és társai kontra Kronofrance ítélettel a Bíróság megerősítette a Törvényszék ítéletét. |
| --- | --- |

(75)

Az MSF 1998 3.4. pontja szerint a Bizottság csak akkor vizsgálja, hogy a beruházás csökkenő piacon valósul-e meg, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat a kapacitáskihasználásra vonatkozóan. A Törvényszék T-27/02 sz., a Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélete szerint az MSF 1998 3.4. és 3.10. pontjait úgy kell érteni, hogy amennyiben a Bizottság számára az érintett ágazat kapacitáskihasználásáról rendelkezésre álló adatok nem teszik lehetővé a strukturális többletkapacitás fennállásának pozitív megállapítását, akkor azt kell megvizsgálnia, hogy a kérdéses piac csökkenő-e. A Németország és társai kontra Kronofrance ítélettel a Bíróság megerősítette a Törvényszék ítéletét.

| (76) | Ezért a Bizottság mindenekelőtt azt fogja megvizsgálni, hogy van-e elegendő adat a kapacitáskihasználásról. Ellenkező esetben, vagy ha az adatokból az derül ki, hogy nincsenek strukturális többletkapacitások, a Bizottság a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok alapján azt vizsgálja meg, hogy a piac mérete csökkenő-e. Az MSF 3.6. pontja szerint a Bizottságnak eközben azt is meg kell állapítania, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelem benyújtása előtt már rendelkeztek-e 40 % feletti piaci részesedéssel. |
| --- | --- |

(76)

Ezért a Bizottság mindenekelőtt azt fogja megvizsgálni, hogy van-e elegendő adat a kapacitáskihasználásról. Ellenkező esetben, vagy ha az adatokból az derül ki, hogy nincsenek strukturális többletkapacitások, a Bizottság a nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok alapján azt vizsgálja meg, hogy a piac mérete csökkenő-e. Az MSF 3.6. pontja szerint a Bizottságnak eközben azt is meg kell állapítania, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelem benyújtása előtt már rendelkeztek-e 40 % feletti piaci részesedéssel.

| (77) | A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. Ezenkívül a Bizottságnak annak megállapításához, hogy a piac csökkenő mértékű-e és hogy a piaci részesedés felső határértékét túllépték-e, be kell határolnia a beruházási projekt terméke, ill. termékei által érintett piacot. |
| --- | --- |

(77)

A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. Ezenkívül a Bizottságnak annak megállapításához, hogy a piac csökkenő mértékű-e és hogy a piaci részesedés felső határértékét túllépték-e, be kell határolnia a beruházási projekt terméke, ill. termékei által érintett piacot.

6.3.1.2.   
  Érintett termékek

| (78) | A beruházási projekt az OSB (Oriented Strand Board) és a forgácslap gyártását érinti. |
| --- | --- |

(78)

A beruházási projekt az OSB (Oriented Strand Board) és a forgácslap gyártását érinti.

| (79) | A forgácslapot úgy készítik, hogy a gömbfaforgácsot és/vagy az újrahasznosított faforgácsot szerves kötőanyaggal összeragasztják. A lapokat túlnyomórészt a bútoriparban és a belsőépítésben használják. |
| --- | --- |

(79)

A forgácslapot úgy készítik, hogy a gömbfaforgácsot és/vagy az újrahasznosított faforgácsot szerves kötőanyaggal összeragasztják. A lapokat túlnyomórészt a bútoriparban és a belsőépítésben használják.

| (80) | Az OSB lapot úgy készítik, hogy az erdei fenyő forgácsát három rétegben összeragasztják. Az OSB-t elsősorban az előregyártott elemes építkezésben, a csomagolóiparban és régi épületek renoválásához használják. Az OSB-t az 1950-es években Észak-Amerikában fejlesztették ki. Az 1980-as és 1990-es években került sor az OSB áttörésére a falemezek piacán és azóta gyakran a drágább (puhafa) rétegelt lemez helyettesítésére használják. |
| --- | --- |

(80)

Az OSB lapot úgy készítik, hogy az erdei fenyő forgácsát három rétegben összeragasztják. Az OSB-t elsősorban az előregyártott elemes építkezésben, a csomagolóiparban és régi épületek renoválásához használják. Az OSB-t az 1950-es években Észak-Amerikában fejlesztették ki. Az 1980-as és 1990-es években került sor az OSB áttörésére a falemezek piacán és azóta gyakran a drágább (puhafa) rétegelt lemez helyettesítésére használják.

6.3.1.3.   
  Érintett piac

| (81) | Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket foglalja magába, amelyeket a fogyasztók (a termékek speciális tulajdonságai, áruk vagy tervezett felhasználásuk miatt) vagy a gyártók (a termelőberendezések rugalmassága alapján) helyettesítő terméknek tekintenek. Az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT, vagy máskülönben annak egy jelentős része, ha versenyfeltételek ebben a térségben az EGT más térségeitől kellő mértékben megkülönböztethetők. |
| --- | --- |

(81)

Az MSF 1998 7.6. pontja szerint az érintett termékpiac a beruházási projekt termékeit és azokat a termékeket foglalja magába, amelyeket a fogyasztók (a termékek speciális tulajdonságai, áruk vagy tervezett felhasználásuk miatt) vagy a gyártók (a termelőberendezések rugalmassága alapján) helyettesítő terméknek tekintenek. Az érintett földrajzi piac alapvetően az EGT, vagy máskülönben annak egy jelentős része, ha versenyfeltételek ebben a térségben az EGT más térségeitől kellő mértékben megkülönböztethetők.

| (82) | A projekt az OSB és a forgácslap gyártását érinti. Németország tájékoztatása szerint a termelőberendezésekben nem készíthető több különféle termék, hanem lényegében csak egy és ugyanazon termék különböző felületi minőségű változatai. Következésképpen a gyártás szempontjából kizárható a termelő berendezések rugalmassága következtében történő helyettesíthetőség. |
| --- | --- |

(82)

A projekt az OSB és a forgácslap gyártását érinti. Németország tájékoztatása szerint a termelőberendezésekben nem készíthető több különféle termék, hanem lényegében csak egy és ugyanazon termék különböző felületi minőségű változatai. Következésképpen a gyártás szempontjából kizárható a termelő berendezések rugalmassága következtében történő helyettesíthetőség.

| (83) | A keresleti oldalon azonban a forgácslap és az OSB bizonyos mértékben helyettesíthetők egymással, különösen az előregyártott elemes házak építésénél. Ez a helyettesítés azonban kisebb mértékű, mint a piaci volumen 10 %-a és ezért korlátozottnak tekintendő (17), ami nyilvánvalóan a különböző végfelhasználási célokra és a jelentős árkülönbözetre (az OSB lapok ára 285 EUR/m3, forgácslapé 117 EUR/m3) vezethető vissza. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a helyettesíthetőség túl csekély mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye az OSB és a forgácslap egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását. |
| --- | --- |

(83)

A keresleti oldalon azonban a forgácslap és az OSB bizonyos mértékben helyettesíthetők egymással, különösen az előregyártott elemes házak építésénél. Ez a helyettesítés azonban kisebb mértékű, mint a piaci volumen 10 %-a és ezért korlátozottnak tekintendő (17), ami nyilvánvalóan a különböző végfelhasználási célokra és a jelentős árkülönbözetre (az OSB lapok ára 285 EUR/m3, forgácslapé 117 EUR/m3) vezethető vissza. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a helyettesíthetőség túl csekély mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye az OSB és a forgácslap egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.

| (84) | A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatában úgy vélte, hogy a forgácslapok különálló termékpiacot képeznek. Mivel ezen álláspontját kétségbe vonták, a Bizottság megállapítja, hogy a forgácslapot a jelen értékelés céljára önálló érintett termékpiacnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatában úgy vélte, hogy a forgácslapok különálló termékpiacot képeznek. Mivel ezen álláspontját kétségbe vonták, a Bizottság megállapítja, hogy a forgácslapot a jelen értékelés céljára önálló érintett termékpiacnak kell tekinteni.

| (85) | Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozat az OSB-re vonatozóan azt állapította meg, hogy az EGT-n belül bizonyos helyettesíthetőség áll fenn az OSB és a (meghatározott fajtájú/kategóriájú) rétegelt lemezek között. |
| --- | --- |

(85)

Az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozat az OSB-re vonatozóan azt állapította meg, hogy az EGT-n belül bizonyos helyettesíthetőség áll fenn az OSB és a (meghatározott fajtájú/kategóriájú) rétegelt lemezek között.

| (86) | A rétegelt lemez sokoldalúan felhasználható fa-polimer összetett termék. Lényegében páratlan számú vékony fa rétegből áll, amelyeket szintetikus vagy természetes ragasztóanyaggal furnérlemezzé ragasztanak össze. Létezik puha- és keményfa rétegelt lemez. Az olyan puhafák, mint a jegenyefenyő, lucfenyő és erdei fenyő (túlnyomórészt) örökzöld tűlevelűek (a fogalom nem a fa keménységére vonatkozik), keményfák a széles levelű, gyümölcsöt vagy makktermést termő és többségében télen nyugalmi időszakot tartó fafajták faanyagai. |
| --- | --- |

(86)

A rétegelt lemez sokoldalúan felhasználható fa-polimer összetett termék. Lényegében páratlan számú vékony fa rétegből áll, amelyeket szintetikus vagy természetes ragasztóanyaggal furnérlemezzé ragasztanak össze. Létezik puha- és keményfa rétegelt lemez. Az olyan puhafák, mint a jegenyefenyő, lucfenyő és erdei fenyő (túlnyomórészt) örökzöld tűlevelűek (a fogalom nem a fa keménységére vonatkozik), keményfák a széles levelű, gyümölcsöt vagy makktermést termő és többségében télen nyugalmi időszakot tartó fafajták faanyagai.

| (87) | Annak érdekében, hogy tisztázza az OSB és a különböző fajtájú/kategóriájú rétegelt lemezek közötti helyettesíthetőség mértékét, a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az OSB-t magába foglaló piac behatárolásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(87)

Annak érdekében, hogy tisztázza az OSB és a különböző fajtájú/kategóriájú rétegelt lemezek közötti helyettesíthetőség mértékét, a Bizottság felszólította az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az OSB-t magába foglaló piac behatárolásával kapcsolatban.

| (88) | A Németország és a KronoGroup – a kedvezményezett egyik legnagyobb versenytársa – által benyújtott észrevételekből egybehangzóan az derül ki, hogy az érintett piac az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználását foglalja magába. Csak ezen végső felhasználások esetén haladja meg az OSB és a rétegelt lemez közötti potenciális helyettesíthetőség az 50 %-ot. Az anyagok különböző tulajdonságai miatt a potenciális helyettesíthetőség ezzel szemben a teherszállító járművek esetében (vastagság/tömeg arány) és a bútoriparban (külső megjelenés) elég csekély mértékű (20 % alatti). Ezeket az érveket és a helyettesíthetőség adott végső felhasználás szerinti mértékét a Jaakko Pöyry által készített tanulmányok igazolták (18). |
| --- | --- |

(88)

A Németország és a KronoGroup – a kedvezményezett egyik legnagyobb versenytársa – által benyújtott észrevételekből egybehangzóan az derül ki, hogy az érintett piac az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználását foglalja magába. Csak ezen végső felhasználások esetén haladja meg az OSB és a rétegelt lemez közötti potenciális helyettesíthetőség az 50 %-ot. Az anyagok különböző tulajdonságai miatt a potenciális helyettesíthetőség ezzel szemben a teherszállító járművek esetében (vastagság/tömeg arány) és a bútoriparban (külső megjelenés) elég csekély mértékű (20 % alatti). Ezeket az érveket és a helyettesíthetőség adott végső felhasználás szerinti mértékét a Jaakko Pöyry által készített tanulmányok igazolták (18).

| (89) | A (88) preambulumbekezdésben felsorolt végső felhasználások szinte teljesen azonosak a puhafa rétegelt lemez végső felhasználásaival (az egyetlen különbség az, hogy a puhafa rétegelt lemezt az OSB-vel ellentétben az építőiparban is alkalmazzák). Az OSB és a keményfa rétegelt lemez közötti helyettesíthetőség ezzel szemben nem elegendő mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye a két termék egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását. |
| --- | --- |

(89)

A (88) preambulumbekezdésben felsorolt végső felhasználások szinte teljesen azonosak a puhafa rétegelt lemez végső felhasználásaival (az egyetlen különbség az, hogy a puhafa rétegelt lemezt az OSB-vel ellentétben az építőiparban is alkalmazzák). Az OSB és a keményfa rétegelt lemez közötti helyettesíthetőség ezzel szemben nem elegendő mértékű ahhoz, hogy indokolttá tegye a két termék egy és ugyanazon termékpiacba való besorolását.

| (90) | Ezért a Bizottság azt az érintett piacot, amelybe az OSB tartozik, az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának piacaként határozza meg. |
| --- | --- |

(90)

Ezért a Bizottság azt az érintett piacot, amelybe az OSB tartozik, az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának piacaként határozza meg.

| (91) | A falapokat ugyan jelentős mennyiségben szállítják a határokon túlra is, azonban azok mégiscsak terjedelmes, nehéz terméknek számítanak. Mivel a nagy távolságra történő szállítás következésképpen általában túl költséges, a szállítási sugár felső határértéke kb. 800 km. Az egyes ellátási területek több, egymással átfedésben lévő körként írhatók le, amelyek középpontját mindig az adott termelőüzem képezi. Mivel az egyes termelőüzemek elszórtan találhatók és a természetes ellátási területek különböző mértékben vannak átfedésben, a hatások részben az egyik körből egy másikba helyeződnek át és ezért abból kell kiindulni, hogy mindkét érintett termék esetében az EGT képezi az érintett földrajzi piacot (19). |
| --- | --- |

(91)

A falapokat ugyan jelentős mennyiségben szállítják a határokon túlra is, azonban azok mégiscsak terjedelmes, nehéz terméknek számítanak. Mivel a nagy távolságra történő szállítás következésképpen általában túl költséges, a szállítási sugár felső határértéke kb. 800 km. Az egyes ellátási területek több, egymással átfedésben lévő körként írhatók le, amelyek középpontját mindig az adott termelőüzem képezi. Mivel az egyes termelőüzemek elszórtan találhatók és a természetes ellátási területek különböző mértékben vannak átfedésben, a hatások részben az egyik körből egy másikba helyeződnek át és ezért abból kell kiindulni, hogy mindkét érintett termék esetében az EGT képezi az érintett földrajzi piacot (19).

6.3.1.4.   
  A kapacitáskihasználásra vonatkozó adatok

| (92) | Az MSF 1998 7.7. pontja szerint akkor áll fenn strukturális többletkapacitás, ha az adott (rész)szektor kapacitáskihasználása az utolsó öt év átlagában több mint két százalékponttal alacsonyabb a teljes feldolgozóipar mutatójánál. Súlyos strukturális többletkapacitás áll fenn akkor, ha a feldolgozóipar átlagához képest a különbözet meghaladja az öt százalékpontot. |
| --- | --- |

(92)

Az MSF 1998 7.7. pontja szerint akkor áll fenn strukturális többletkapacitás, ha az adott (rész)szektor kapacitáskihasználása az utolsó öt év átlagában több mint két százalékponttal alacsonyabb a teljes feldolgozóipar mutatójánál. Súlyos strukturális többletkapacitás áll fenn akkor, ha a feldolgozóipar átlagához képest a különbözet meghaladja az öt százalékpontot.

| (93) | Az MSF 1998 13. lábjegyzete szerint a kapacitáskihasználásra vonatkozó piaci adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. A Bizottság véleménye szerint a Glunz és az OSBD OSB és forgácslap termelése a 20.20 NACE-kategóriának (furnérlemez, rétegelt lemez, farost- és faforgácslapok gyártása) felel meg, mivel a forgácslap, rétegelt lemez és OSB gyártás teszi ki a teljes európai falaptermelés 81 %-át (20). A Bizottság ezért megfelelőnek tartja, hogy a kapacitáskihasználás értékelése során a 20.20 NACE-kategóriát vegye alapul. |
| --- | --- |

(93)

Az MSF 1998 13. lábjegyzete szerint a kapacitáskihasználásra vonatkozó piaci adatokat a NACE-besorolás legalacsonyabb fokozata szerint kell meghatározni. A Bizottság véleménye szerint a Glunz és az OSBD OSB és forgácslap termelése a 20.20 NACE-kategóriának (furnérlemez, rétegelt lemez, farost- és faforgácslapok gyártása) felel meg, mivel a forgácslap, rétegelt lemez és OSB gyártás teszi ki a teljes európai falaptermelés 81 %-át (20). A Bizottság ezért megfelelőnek tartja, hogy a kapacitáskihasználás értékelése során a 20.20 NACE-kategóriát vegye alapul.

| (94) | Németország tájékoztatást nyújtott az 1994-1998 évekre (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a 20.20 NACE-kategória átlagos kihasználási fokáról a falapok gyártására vonatkozóan. Ezek az adatok, amelyek egy független szakértő tanulmányából származnak (21), teljesítik az MSF 7.7. pontjának előírásait, mivel a szektoron belül a NACE-besorolás legalacsonyabb fokának felelnek meg. |
| --- | --- |

(94)

Németország tájékoztatást nyújtott az 1994-1998 évekre (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a 20.20 NACE-kategória átlagos kihasználási fokáról a falapok gyártására vonatkozóan. Ezek az adatok, amelyek egy független szakértő tanulmányából származnak (21), teljesítik az MSF 7.7. pontjának előírásait, mivel a szektoron belül a NACE-besorolás legalacsonyabb fokának felelnek meg.

| (95) | Az éves kapacitás kiszámításához a szakértő egy termelőberendezés napi kapacitását (23 óra) évi 300 munkanappal vette figyelembe. Az éves kapacitás kiszámításának alapját az ipartól kapott tájékoztatás és saját, az egyes üzemek és présberendezések kapacitásáról adatokat tartalmazó adatbankja (Wood-Based Panel Mill Databank) alapján határozta meg. A megállapított kapacitás-adat (23 óra/300 nap) figyelembe veszi a gépek típusa és kora miatti különbségeket és az üzemek konfigurációját. |
| --- | --- |

(95)

Az éves kapacitás kiszámításához a szakértő egy termelőberendezés napi kapacitását (23 óra) évi 300 munkanappal vette figyelembe. Az éves kapacitás kiszámításának alapját az ipartól kapott tájékoztatás és saját, az egyes üzemek és présberendezések kapacitásáról adatokat tartalmazó adatbankja (Wood-Based Panel Mill Databank) alapján határozta meg. A megállapított kapacitás-adat (23 óra/300 nap) figyelembe veszi a gépek típusa és kora miatti különbségeket és az üzemek konfigurációját.

| (96) | A tanulmány arra az eredményre jutott, hogy a kapacitáskihasználás mértéke 1994 és 1998 között (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a forgácslapok esetében 88,8 %-ot, az OSB esetében 80,4 %-ot, a forgácslapoknál és az OSB-nél együttesen 88,8 %-ot és a falapoknál összesen (NACE 20.20) 85 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(96)

A tanulmány arra az eredményre jutott, hogy a kapacitáskihasználás mértéke 1994 és 1998 között (erre az öt évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában) az EGT-ben a forgácslapok esetében 88,8 %-ot, az OSB esetében 80,4 %-ot, a forgácslapoknál és az OSB-nél együttesen 88,8 %-ot és a falapoknál összesen (NACE 20.20) 85 %-ot tett ki.

| (97) | A falapgyártó ipar teljes kapacitáskihasználását (NACE 20:20) az EGT-ben a következő táblázat tartalmazza: | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes termelés (1 000 m3-ben) | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Összes kapacitás (1 000 m3-ben) | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Kihasználási arány | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

A falapgyártó ipar teljes kapacitáskihasználását (NACE 20:20) az EGT-ben a következő táblázat tartalmazza:

1994

1995

1996

1997

1998

Összes termelés (1 000 m3-ben)

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Összes kapacitás (1 000 m3-ben)

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Kihasználási arány

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | A Bizottság egy saját megbízásából elkészített tanulmányt (22) is figyelembe vett. Ebben a második tanulmányban, napi 22 órás és évi 345 napos kapacitást alapul véve, 1995–1997 évekre 81,8 % átlagos kihasználást állapítottak meg. Ez a tanulmány nyilvánvalóan csak az újabb berendezések éves kapacitásán alapszik, ezenkívül hiányoznak belőle az 1994-től 1998-ig terjedő időszak többi éveire vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság egy saját megbízásából elkészített tanulmányt (22) is figyelembe vett. Ebben a második tanulmányban, napi 22 órás és évi 345 napos kapacitást alapul véve, 1995–1997 évekre 81,8 % átlagos kihasználást állapítottak meg. Ez a tanulmány nyilvánvalóan csak az újabb berendezések éves kapacitásán alapszik, ezenkívül hiányoznak belőle az 1994-től 1998-ig terjedő időszak többi éveire vonatkozó adatok.

| (99) | Az MSF 1998 3.1. pontja szerint a Bizottság az érintett piacon a versenyre ható valószínűsíthető következmények vizsgálatába adott esetben független külső forrásoktól származó adatokat is bevon. Amennyiben ilyen adatok nem szerezhetők be könnyen, úgy a Bizottság a tagállamok megfelelő adatait korlátozás nélkül figyelembe veszi. A Bizottság a Németország által benyújtott tanulmányt kellően megbízhatónak tartja. Ráadásul a másik tanulmány, amely nem szolgáltat teljes körű adatokat, ugyanerre az eredményre vezetne. |
| --- | --- |

(99)

Az MSF 1998 3.1. pontja szerint a Bizottság az érintett piacon a versenyre ható valószínűsíthető következmények vizsgálatába adott esetben független külső forrásoktól származó adatokat is bevon. Amennyiben ilyen adatok nem szerezhetők be könnyen, úgy a Bizottság a tagállamok megfelelő adatait korlátozás nélkül figyelembe veszi. A Bizottság a Németország által benyújtott tanulmányt kellően megbízhatónak tartja. Ráadásul a másik tanulmány, amely nem szolgáltat teljes körű adatokat, ugyanerre az eredményre vezetne.

| (100) | Az 1994 és 1998 közötti időszakban az éves átlagos kapacitáskihasználási arány az Unió feldolgozóiparának egészét tekintve 81,72 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(100)

Az 1994 és 1998 közötti időszakban az éves átlagos kapacitáskihasználási arány az Unió feldolgozóiparának egészét tekintve 81,72 %-ot tett ki.

| (101) | Mindezek után a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a beruházási projekt egy olyan ágazatban növeli a kapacitást, amelyben nincs többletkapacitás. A Bíróság Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélet szerint azonban a Bizottságnak – amennyiben, mint a jelen esetben, arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn strukturális többletkapacitás – vizsgálnia kell azt a kérdést, hogy az érintett piac mérete csökkenő-e. |
| --- | --- |

(101)

Mindezek után a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a beruházási projekt egy olyan ágazatban növeli a kapacitást, amelyben nincs többletkapacitás. A Bíróság Kronofrance kontra Bizottság ügyben hozott ítélet szerint azonban a Bizottságnak – amennyiben, mint a jelen esetben, arra a következtetésre jutott, hogy nem áll fenn strukturális többletkapacitás – vizsgálnia kell azt a kérdést, hogy az érintett piac mérete csökkenő-e.

6.3.1.5.   
  A nyilvánvaló fogyasztásra vonatkozó adatok

| (102) | Annak megállapításához, hogy a piac csökkenő-e, a Bizottság az MSF 1998 3.4. pontja szerint az érintett termékek nyilvánvaló fogyasztásának alakulását (azaz termelés plusz behozatal mínusz kivitel) az EGT teljes feldolgozóiparának növekedési arányával veti össze. |
| --- | --- |

(102)

Annak megállapításához, hogy a piac csökkenő-e, a Bizottság az MSF 1998 3.4. pontja szerint az érintett termékek nyilvánvaló fogyasztásának alakulását (azaz termelés plusz behozatal mínusz kivitel) az EGT teljes feldolgozóiparának növekedési arányával veti össze.

| (103) | Az MSF 1998 7.8. pontja szerint az érintett termék piaca csökkenő mértékű, ha a kérdéses termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos éves növekedési aránya az utolsó öt évben jelentősen (legalább 10 %-kal) az EGT teljes feldolgozóiparának éves átlaga alatt maradt, hacsak nem figyelhető meg a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája. Abszolút csökkenő az a piac, amelyen az utolsó öt év nyilvánvaló fogyasztásának átlagos növekedési arány negatív volt. |
| --- | --- |

(103)

Az MSF 1998 7.8. pontja szerint az érintett termék piaca csökkenő mértékű, ha a kérdéses termék nyilvánvaló fogyasztásának átlagos éves növekedési aránya az utolsó öt évben jelentősen (legalább 10 %-kal) az EGT teljes feldolgozóiparának éves átlaga alatt maradt, hacsak nem figyelhető meg a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája. Abszolút csökkenő az a piac, amelyen az utolsó öt év nyilvánvaló fogyasztásának átlagos növekedési arány negatív volt.

| (104) | Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között (23) összességében 5,78 % volt. |
| --- | --- |

(104)

Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között (23) összességében 5,78 % volt.

| (105) | Egy független szakértői tanulmány (24) a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztásának adatairól (milliárd euróban) a következő számadatokat tartalmazza az 1993–1998 évekre (erre a hat évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában):












  Milliárd EUR | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Éves növekedés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forgácslapok | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Egy független szakértői tanulmány (24) a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztásának adatairól (milliárd euróban) a következő számadatokat tartalmazza az 1993–1998 évekre (erre a hat évre álltak rendelkezésre adatok a bejelentés időpontjában):

Milliárd EUR

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Éves növekedés

Forgácslapok

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | A Bizottság megállapítja, hogy a növekedés mértékének különbözete (5,78 % a 4,15 %-kal szemben) meghaladja a 10 %-ot. Ez abban az esetben is így van, ha ehelyett a számokat 1999-ig (vagyis az 1994-től 1999-ig tartó időszakra) vesszük alapul, ahogyan azt a KronoGroup javasolja. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság megállapítja, hogy a növekedés mértékének különbözete (5,78 % a 4,15 %-kal szemben) meghaladja a 10 %-ot. Ez abban az esetben is így van, ha ehelyett a számokat 1999-ig (vagyis az 1994-től 1999-ig tartó időszakra) vesszük alapul, ahogyan azt a KronoGroup javasolja.

| (107) | Németország észrevételében hivatkozik az MSF 1998 7.8. pontjára, amely szerint a piac (még akkor is, ha az éves növekedési arány az EGT-ben teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van) nem tekinthető relatív csökkenőnek, ha a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája figyelhető meg. Németország erre vonatkozóan egy vizsgálatra utal, amelyből az derül ki, hogy a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztása 1973 és 2003 között 36 %-kal gyorsabban emelkedett, mint a feldolgozóipar hozzáadott érték növekedése. |
| --- | --- |

(107)

Németország észrevételében hivatkozik az MSF 1998 7.8. pontjára, amely szerint a piac (még akkor is, ha az éves növekedési arány az EGT-ben teljes feldolgozóipar éves átlaga alatt van) nem tekinthető relatív csökkenőnek, ha a termék relatív növekedési arányának erősen emelkedő tendenciája figyelhető meg. Németország erre vonatkozóan egy vizsgálatra utal, amelyből az derül ki, hogy a forgácslapok nyilvánvaló fogyasztása 1973 és 2003 között 36 %-kal gyorsabban emelkedett, mint a feldolgozóipar hozzáadott érték növekedése.

| (108) | A Bizottság véleménye szerint ez a körülmény nem elegendő bizonyíték a forgácslapok iránti kereslet relatív növekedésének erősen emelkedő tendenciájára. Az MSF 1998 e feltétele arra a helyzetre irányul, amikor ugyan az utolsó öt évben az érintett piac átlagos növekedési aránya alacsony volt, az utolsó években azonban a növekedés egyértelmű emelkedése volt megfigyelhető, amely a következő években, amikor a támogatott beruházás kifejti hatását, továbbra is folytatódhatna. Így kívánják biztosítani, hogy a verseny támogatás által okozott torzulása csekély mértékű maradjon. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság véleménye szerint ez a körülmény nem elegendő bizonyíték a forgácslapok iránti kereslet relatív növekedésének erősen emelkedő tendenciájára. Az MSF 1998 e feltétele arra a helyzetre irányul, amikor ugyan az utolsó öt évben az érintett piac átlagos növekedési aránya alacsony volt, az utolsó években azonban a növekedés egyértelmű emelkedése volt megfigyelhető, amely a következő években, amikor a támogatott beruházás kifejti hatását, továbbra is folytatódhatna. Így kívánják biztosítani, hogy a verseny támogatás által okozott torzulása csekély mértékű maradjon.

| (109) | A vizsgálat ezzel szemben nagyon hosszú távú adatokra támaszkodik, amelyek nem teszik lehetővé a közvetlen jövő előrejelzését, ami a hatások értékelése szempontjából nagyobb jelentőségű. Ezen kívül a vizsgálat egészen 2003-ig tartalmaz adatokat, amelyek az eredeti bejelentéskor 2000-ben nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat ezzel szemben nagyon hosszú távú adatokra támaszkodik, amelyek nem teszik lehetővé a közvetlen jövő előrejelzését, ami a hatások értékelése szempontjából nagyobb jelentőségű. Ezen kívül a vizsgálat egészen 2003-ig tartalmaz adatokat, amelyek az eredeti bejelentéskor 2000-ben nem álltak rendelkezésre.

| (110) | Ezért a Bizottság abból indul ki, hogy a forgácslap piacának mérete az MSF 1998 7.8. pontja szerint relatíve csökkenő, és a „T” versenytényezőt erre a termékre 0,75 értékkel kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(110)

Ezért a Bizottság abból indul ki, hogy a forgácslap piacának mérete az MSF 1998 7.8. pontja szerint relatíve csökkenő, és a „T” versenytényezőt erre a termékre 0,75 értékkel kell figyelembe venni.

| (111) | Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között 5,78 % volt. |
| --- | --- |

(111)

Az EGT-ben a feldolgozóipar átlagos éves növekedési aránya 1993 és 1998 között 5,78 % volt.

| (112) | Németország bejelentésében egy független tanácsadó vizsgálatára (25) hivatkozik, amely a következő adatokat tartalmazza az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan az EGT-ben az 1993 és 1998 közötti időszakra (milliárd euróban): | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Éves növekedés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSB | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Rétegelt lemez kategóriák | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| OSB és rétegelt lemez kategóriák
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Németország bejelentésében egy független tanácsadó vizsgálatára (25) hivatkozik, amely a következő adatokat tartalmazza az OSB és a rétegelt lemez csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat, valamint beltéri burkolat és falburkolat formájában történő végső felhasználásának nyilvánvaló fogyasztására vonatkozóan az EGT-ben az 1993 és 1998 közötti időszakra (milliárd euróban):

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Éves növekedés

OSB

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Rétegelt lemez kategóriák

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

OSB és rétegelt lemez kategóriák
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | Az érintett piacon, amelybe az OSB és a rétegelt lemez kategóriák csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat formájában történő végső felhasználásként tartozik, a növekedési különbözet (5,765 % az 5,78 %-kal szemben) nem haladja meg a 10 %-ot. Így a Bizottság szerint az MSF 1998, 7.8. pontja értelmében az érintett piac nem csökkenő piac, tehát az OSB piacára a „T” versenytényezőt 1 értékkel kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(113)

Az érintett piacon, amelybe az OSB és a rétegelt lemez kategóriák csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat formájában történő végső felhasználásként tartozik, a növekedési különbözet (5,765 % az 5,78 %-kal szemben) nem haladja meg a 10 %-ot. Így a Bizottság szerint az MSF 1998, 7.8. pontja értelmében az érintett piac nem csökkenő piac, tehát az OSB piacára a „T” versenytényezőt 1 értékkel kell alkalmazni.

6.3.1.6.   
  Részesedés az érintett piacon

| (114) | A versenytényező meghatározásakor a Bizottságnak az MSF 1998 3.6. pontja szerint azt is vizsgálnia kell, hogy annak a csoportnak a részesedése, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak, az érintett piacon 40 %-ot vagy többet tesz-e ki, miáltal fennállna az a veszély, hogy az érintett régióban rendes körülmények között megengedett maximális támogatás nyújtása igazságtalan versenytorzulást eredményez. |
| --- | --- |

(114)

A versenytényező meghatározásakor a Bizottságnak az MSF 1998 3.6. pontja szerint azt is vizsgálnia kell, hogy annak a csoportnak a részesedése, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak, az érintett piacon 40 %-ot vagy többet tesz-e ki, miáltal fennállna az a veszély, hogy az érintett régióban rendes körülmények között megengedett maximális támogatás nyújtása igazságtalan versenytorzulást eredményez.

| (115) | Németország a SONAE csoport – annak a TAFISA vállalkozásnak az anyavállalata, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak – piaci részesedésére vonatkozóan az EGT szintjén (27) 1999 évre (a beruházás előtt) és 2002 évre (a beruházás után) a következő adatokat szolgáltatta:







  Termékpiacok | 1999 (a beruházás előtt) | 2002 (a beruházás után) |
| --- | --- | --- | --- |
| Forgácslapok | (...) | (...) |
| OSB és rétegelt lemez kategóriák (28) | (...) | (...) |

(115)

Németország a SONAE csoport – annak a TAFISA vállalkozásnak az anyavállalata, amelybe a Glunz és az OSBD is tartoznak – piaci részesedésére vonatkozóan az EGT szintjén (27) 1999 évre (a beruházás előtt) és 2002 évre (a beruházás után) a következő adatokat szolgáltatta:

Termékpiacok

1999 (a beruházás előtt)

2002 (a beruházás után)

Forgácslapok

(...)

(...)

OSB és rétegelt lemez kategóriák (28)

(...)

(...)

| (116) | A bemutatott számadatok azt jelzik, hogy a SONAE csoport részesedése az érintett piacokból a bejelentés időpontjában nem haladta meg a 40 %-ot. Ezért a megállapított versenytényezőket nem kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(116)

A bemutatott számadatok azt jelzik, hogy a SONAE csoport részesedése az érintett piacokból a bejelentés időpontjában nem haladta meg a 40 %-ot. Ezért a megállapított versenytényezőket nem kell csökkenteni.

6.3.2.   TŐKE/MUNKAERŐ ARÁNY TÉNYEZŐ

| (117) | A KronoGroup észrevételében azt az álláspontot képviselte, hogy a Glanz sassenbergi forgácslap üzemének bezárása miatt áthelyezett munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) nem lenne szabad figyelembe venni. Ezek figyelembevétele ugyanis a KronoGroup nézete szerint ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy az érintett térségben helyben kell munkahelyeket teremteni az emberek számára. |
| --- | --- |

(117)

A KronoGroup észrevételében azt az álláspontot képviselte, hogy a Glanz sassenbergi forgácslap üzemének bezárása miatt áthelyezett munkahelyeket a befektetett tőke/munkaerő tényező és a regionális hatás tényező meghatározásánál (mivel mindkettő a beruházással teremtett munkahelyek számától függ) nem lenne szabad figyelembe venni. Ezek figyelembevétele ugyanis a KronoGroup nézete szerint ellentmond az MSF 1998 azon célkitűzésének, hogy az érintett térségben helyben kell munkahelyeket teremteni az emberek számára.

| (118) | A „munkahelyteremtés” fogalom az MSF 1998 értelmében a támogatási területhez kapcsolódóan értelmezendő, mivel a projekt a munkahelyteremtéssel ebben a térségben segíti elő a regionális fejlesztést. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a térség számára új munkahelyeket „teremtett munkahelyként” ismerjék el. Ezen felül a munkahelyek teremtése a támogatási területen a túlcsordulási (spill-over) effektusok miatt kétségtelenül akkor is ennek a térségnek a javát szolgálja, ha a munkahelyeket olyan munkavállalókkal töltik be, akik egy szomszédos térségből ingáznak (ebben az esetben egy ugyanazon tagállamban található nem támogatott területről van szó) és így teljesül a regionális támogatások fő célkitűzése. |
| --- | --- |

(118)

A „munkahelyteremtés” fogalom az MSF 1998 értelmében a támogatási területhez kapcsolódóan értelmezendő, mivel a projekt a munkahelyteremtéssel ebben a térségben segíti elő a regionális fejlesztést. Ezért indokoltnak tűnik, hogy a térség számára új munkahelyeket „teremtett munkahelyként” ismerjék el. Ezen felül a munkahelyek teremtése a támogatási területen a túlcsordulási (spill-over) effektusok miatt kétségtelenül akkor is ennek a térségnek a javát szolgálja, ha a munkahelyeket olyan munkavállalókkal töltik be, akik egy szomszédos térségből ingáznak (ebben az esetben egy ugyanazon tagállamban található nem támogatott területről van szó) és így teljesül a regionális támogatások fő célkitűzése.

| (119) | Ezért a Bizottság ezeket a munkahelyeket a beruházási projekt befektetett tőke/munkaerő tényezőjének és a regionális hatás tényezőjének megállapításánál figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(119)

Ezért a Bizottság ezeket a munkahelyeket a beruházási projekt befektetett tőke/munkaerő tényezőjének és a regionális hatás tényezőjének megállapításánál figyelembe veszi.

| (120) | Az MSF 1998 tartalmaz egy olyan tőke/munkaerő tényező arány tényezőt, amellyel a megengedett maximális támogatási intenzitást ki kell igazítani annak érdekében, hogy azokat a projekteket részesítse előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új közvetlen munkahely teremtésével hatékonyabban járulnak hozzá a munkanélküliség csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(120)

Az MSF 1998 tartalmaz egy olyan tőke/munkaerő tényező arány tényezőt, amellyel a megengedett maximális támogatási intenzitást ki kell igazítani annak érdekében, hogy azokat a projekteket részesítse előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új közvetlen munkahely teremtésével hatékonyabban járulnak hozzá a munkanélküliség csökkentéséhez.

| (121) | A tőke/munkaerő arány tényező különböző értékeit az MSF 1998 3.10. pontjának 2. alpontja tünteti fel. Jelen esetben összesen 199 400 000 EUR beruházással 355 munkahelyet teremtenek. Ebből munkahelyenként 561 700 EUR viszonyszám adódik, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás kiigazítását szolgáló „I” tényező értéke 0,8. |
| --- | --- |

(121)

A tőke/munkaerő arány tényező különböző értékeit az MSF 1998 3.10. pontjának 2. alpontja tünteti fel. Jelen esetben összesen 199 400 000 EUR beruházással 355 munkahelyet teremtenek. Ebből munkahelyenként 561 700 EUR viszonyszám adódik, tehát a megengedett maximális támogatási intenzitás kiigazítását szolgáló „I” tényező értéke 0,8.

6.3.3.   REGIONÁLIS HATÁS TÉNYEZŐ (M)

| (122) | A regionális hatás tényező egy támogatott új beruházásnak az érintett támogatási terület teljes gazdaságára gyakorolt pozitív hatását veszi figyelembe. A munkahelyteremtés egy projektnek az érintett terület fejlődésre gyakorolt hatásának tekintetében mérceként vehető figyelembe. Egy tőkeintenzív beruházás jelentős számú közvetett munkahelyet teremthet az érintett támogatási területen és az esetleges szomszédos támogatási területeken. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés alatt a projekt által közvetlenül, valamint a közvetlen beszállítók és vevők által a támogatott beruházásra reagálva teremtett munkahelyeket értjük. |
| --- | --- |

(122)

A regionális hatás tényező egy támogatott új beruházásnak az érintett támogatási terület teljes gazdaságára gyakorolt pozitív hatását veszi figyelembe. A munkahelyteremtés egy projektnek az érintett terület fejlődésre gyakorolt hatásának tekintetében mérceként vehető figyelembe. Egy tőkeintenzív beruházás jelentős számú közvetett munkahelyet teremthet az érintett támogatási területen és az esetleges szomszédos támogatási területeken. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés alatt a projekt által közvetlenül, valamint a közvetlen beszállítók és vevők által a támogatott beruházásra reagálva teremtett munkahelyeket értjük.

| (123) | Németország 2000. augusztus 7-i bejelentésének időpontjában a beruházás eredményeképpen a fafeldolgozó központ elkészülte után létrejövő közvetett munkahelyek számaként összesen 520 munkahelyet adott meg és ezeket az egyes termelési területeknek megfelelően a következők szerint osztotta fel: | OSB termelés
  Közvetett munkahelyek | OSB termelés
  Pótlólagos munkaerő | Forgácslap termelés
  Közvetett munkahelyek | Forgácslap termelés
  Pótlólagos munkaerő | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fafeldolgozás | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Fa beszállítás az üzembe | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Fa beszállítás az üzembe | 5 | | 8 | | 13 |
| Fa beszállítás az üzembe | 2 | | 3 | | 5 |
| Az érdekelt felek észrevételei | | | 1 | | 1 |
| Szállítás az üzemből a fogyasztóhoz | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Szolgáltatások (a berendezések karbantartása, javítása) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Harmadik fél általi takarítás | 5 | | 5 | | 10 |
| Szállás, fogyóeszközök a személyzet számára | 2 | | 5 | | 7 |
| Összesen | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Németország 2000. augusztus 7-i bejelentésének időpontjában a beruházás eredményeképpen a fafeldolgozó központ elkészülte után létrejövő közvetett munkahelyek számaként összesen 520 munkahelyet adott meg és ezeket az egyes termelési területeknek megfelelően a következők szerint osztotta fel:

OSB termelés

Közvetett munkahelyek

OSB termelés

Pótlólagos munkaerő

Forgácslap termelés

Közvetett munkahelyek

Forgácslap termelés

Pótlólagos munkaerő

Összesen

Fafeldolgozás

61

11

70

12

154

Fa beszállítás az üzembe

42

8

77

14

141

Fa beszállítás az üzembe

5

8

13

Fa beszállítás az üzembe

2

3

5

Az érdekelt felek észrevételei

1

1

Szállítás az üzemből a fogyasztóhoz

50

9

76

14

149

Szolgáltatások (a berendezések karbantartása, javítása)

17

3

17

3

40

Harmadik fél általi takarítás

5

5

10

Szállás, fogyóeszközök a személyzet számára

2

5

7

Összesen

184

31

262

43

520

| (124) | Az újonnan létesülő munkahelyek várható számát a következők szerint számították ki: |
| --- | --- |

(124)

Az újonnan létesülő munkahelyek várható számát a következők szerint számították ki:

| (125) | Németország tájékoztatása szerint 309 munkahellyel az anyagoknak az üzemekbe történő beszállítása és a végtermékeknek a fogyasztókhoz való kiszállítása a két termelési terület által létesített közvetett munkahelyek legfontosabb forrása. |
| --- | --- |

(125)

Németország tájékoztatása szerint 309 munkahellyel az anyagoknak az üzemekbe történő beszállítása és a végtermékeknek a fogyasztókhoz való kiszállítása a két termelési terület által létesített közvetett munkahelyek legfontosabb forrása.

| (126) | [...] m3 OSB termék előirányzott gyártása [...] m3 termék értékesítését eredményezi. Egy köbméter végtermék elkészítéséhez [...] m3 fa szükséges, ami kb. [...] m3 éves faszükségletnek felel meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét [...] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét [...] tonnára becsülik. |
| --- | --- |

(126)

[...] m3 OSB termék előirányzott gyártása [...] m3 termék értékesítését eredményezi. Egy köbméter végtermék elkészítéséhez [...] m3 fa szükséges, ami kb. [...] m3 éves faszükségletnek felel meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét [...] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét [...] tonnára becsülik.

| (127) | Az OSB termékek nyersanyaga 100 %-ban fa, amelyet az üzem 100 km-es körzetében termelnek ki. Az üzemek napi szükségletét [...] m3-re tervezik, amely mennyiséget [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak be. Napi 2 fuvarral és [...] m3 befogadóképességgel számolva ez 39 tehergépkocsi, 39 gépkocsivezető, 8 pótlólagos munkaerő és 3 szerelő igénybevételét, azaz összesen 50 közvetett munkahely létesítését jelenti. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a pótlólagos munkaerő munkahelyei nem felelnek meg az MSF 1998 3.7. és 7.5. pontjában (29) szereplő munkahely definíciónak. Ezért a Bizottság csak 42 közvetett módon létesülő munkahelyet ismer el az anyagoknak az üzemekbe történő beszállításával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(127)

Az OSB termékek nyersanyaga 100 %-ban fa, amelyet az üzem 100 km-es körzetében termelnek ki. Az üzemek napi szükségletét [...] m3-re tervezik, amely mennyiséget [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak be. Napi 2 fuvarral és [...] m3 befogadóképességgel számolva ez 39 tehergépkocsi, 39 gépkocsivezető, 8 pótlólagos munkaerő és 3 szerelő igénybevételét, azaz összesen 50 közvetett munkahely létesítését jelenti. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a pótlólagos munkaerő munkahelyei nem felelnek meg az MSF 1998 3.7. és 7.5. pontjában (29) szereplő munkahely definíciónak. Ezért a Bizottság csak 42 közvetett módon létesülő munkahelyet ismer el az anyagoknak az üzemekbe történő beszállításával kapcsolatban.

| (128) | A [...] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi [...] m3 OSB terméket eredményez, amelyet [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Napi 46 fuvarhoz 46 gépkocsivezető, 9 pótlólagos munkaerő és 4 szerelő szükséges, így tehát közvetve 59 új munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül így 50 közvetett munkahelyet teremt a végtermék kiszállítása a fogyasztókhoz. |
| --- | --- |

(128)

A [...] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi [...] m3 OSB terméket eredményez, amelyet [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Napi 46 fuvarhoz 46 gépkocsivezető, 9 pótlólagos munkaerő és 4 szerelő szükséges, így tehát közvetve 59 új munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül így 50 közvetett munkahelyet teremt a végtermék kiszállítása a fogyasztókhoz.

| (129) | A forgácslap üzem termelési kapacitását [...] m3 nyers forgácslap és [...] m3 bevonattal ellátott forgácslap mennyiségre tervezik. Az értékesítés [...] m3 nyers forgácslapot és [...] m3 bevonattal ellátott forgácslapot tesz ki. A feltételezett kapacitás és az értékesítési előrejelzés közötti különbözet abból adódik, hogy a forgácslapok jelentős részét bevonattal látják el. Az éves fa igényt [...] m3-ben adták meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét [...] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét [...] tonnára becsülik. |
| --- | --- |

(129)

A forgácslap üzem termelési kapacitását [...] m3 nyers forgácslap és [...] m3 bevonattal ellátott forgácslap mennyiségre tervezik. Az értékesítés [...] m3 nyers forgácslapot és [...] m3 bevonattal ellátott forgácslapot tesz ki. A feltételezett kapacitás és az értékesítési előrejelzés közötti különbözet abból adódik, hogy a forgácslapok jelentős részét bevonattal látják el. Az éves fa igényt [...] m3-ben adták meg. A ragasztó és vegyszerek éves szükségletét [...] tonnára, a fűtőanyag éves mennyiségét [...] tonnára becsülik.

| (130) | A forgácslapok esetében is az üzem 100 km-es körzetében szállítják be a fát. Az előirányzott napi szükséglet [...] m3 rönkfa, [...] m3 fa csomagolóanyag és [...] m3 forgács. A szállítási kapacitás a rönkfa esetében számszerűen [...] m3-t és a fa csomagolóanyag esetében [...] m3-t tesz ki. Ebből napi 72 fuvar adódik, amihez 72 gépkocsivezető és 14 pótlólagos munkaerő, valamint 5 szerelő szükséges, tehát összességében közvetve 91 munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül az anyagszállítás területén a forgácslap üzem 77 munkahelyet teremt. |
| --- | --- |

(130)

A forgácslapok esetében is az üzem 100 km-es körzetében szállítják be a fát. Az előirányzott napi szükséglet [...] m3 rönkfa, [...] m3 fa csomagolóanyag és [...] m3 forgács. A szállítási kapacitás a rönkfa esetében számszerűen [...] m3-t és a fa csomagolóanyag esetében [...] m3-t tesz ki. Ebből napi 72 fuvar adódik, amihez 72 gépkocsivezető és 14 pótlólagos munkaerő, valamint 5 szerelő szükséges, tehát összességében közvetve 91 munkahely létesülne. A pótlólagos munkaerő nélkül az anyagszállítás területén a forgácslap üzem 77 munkahelyet teremt.

| (131) | A [...] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi [...] m3 forgácslap terméket eredményez, amelyet [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Amennyiben az előirányzott 71 gépkocsivezetőből, 14 pótlólagos munkaerőből és 5 szerelőből a pótlólagos munkaerőt levonjuk, úgy a végterméknek a fogyasztóhoz történő kiszállítására 76 közvetve teremtett munkahely ismerhető el. |
| --- | --- |

(131)

A [...] m3 feltételezett értékesítés évi 251 munkanappal számolva napi [...] m3 forgácslap terméket eredményez, amelyet [...] m3 befogadóképességű tehergépkocsikkal szállítanak. Amennyiben az előirányzott 71 gépkocsivezetőből, 14 pótlólagos munkaerőből és 5 szerelőből a pótlólagos munkaerőt levonjuk, úgy a végterméknek a fogyasztóhoz történő kiszállítására 76 közvetve teremtett munkahely ismerhető el.

| (132) | Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal a 19 közvetett munkahellyel kapcsolatban, amely a ragasztó, fűtőanyag és melamin papír mindkét üzembe való beszállításával kapcsolatban létesülne. A Bizottság azonban ezt a mennyiséget reálisnak tartja. |
| --- | --- |

(132)

Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal a 19 közvetett munkahellyel kapcsolatban, amely a ragasztó, fűtőanyag és melamin papír mindkét üzembe való beszállításával kapcsolatban létesülne. A Bizottság azonban ezt a mennyiséget reálisnak tartja.

| (133) | A Bizottság így abból indul ki, hogy a szállítási területen közvetve összesen 264 munkahelyet teremtenek. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság így abból indul ki, hogy a szállítási területen közvetve összesen 264 munkahelyet teremtenek.

| (134) | A fafeldolgozást, mint a közvetve teremtett munkahelyek második fontos forrását, évi 251 napon keresztül végzik. |
| --- | --- |

(134)

A fafeldolgozást, mint a közvetve teremtett munkahelyek második fontos forrását, évi 251 napon keresztül végzik.

| (135) | Az OSB gyártásához napi [...] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. [...] m3 gépi feldolgozásához 25 favágó csoport szükséges, csoportonként 2 gépkezelővel és 2 faipari munkással, valamint egy pótlólagos munkaerővel 6 csoportonként; egy csoport napi teljesítménye [...] m3, ez tehát 54 munkahelyet tesz ki. [...] m3 kézi feldolgozásához 13 [...] m3 napi teljesítményű erdőmunkás szükséges. Németország tájékoztatása szerint a 67 közvetve teremtett munkahelyen felül a pótlólagos munkaerő számára még 13 munkahely létesül, így a munkahelyek száma összesen 80. A 67 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 61 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(135)

Az OSB gyártásához napi [...] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. [...] m3 gépi feldolgozásához 25 favágó csoport szükséges, csoportonként 2 gépkezelővel és 2 faipari munkással, valamint egy pótlólagos munkaerővel 6 csoportonként; egy csoport napi teljesítménye [...] m3, ez tehát 54 munkahelyet tesz ki. [...] m3 kézi feldolgozásához 13 [...] m3 napi teljesítményű erdőmunkás szükséges. Németország tájékoztatása szerint a 67 közvetve teremtett munkahelyen felül a pótlólagos munkaerő számára még 13 munkahely létesül, így a munkahelyek száma összesen 80. A 67 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 61 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.

| (136) | A forgácslapok gyártásához napi [...] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. Az OSB gyártás erdőgazdálkodási tevékenységeivel megegyező számítás alapján Németország 41 közvetve teremtett munkahelyet mutat ki, ami 5 pótlólagos munkaerő munkahelyét is tartalmazza. A 41 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 32 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(136)

A forgácslapok gyártásához napi [...] m3 fa szükséges, amiből 95 %-ot géppel, 5 %-ot kézzel dolgoznak fel. Az OSB gyártás erdőgazdálkodási tevékenységeivel megegyező számítás alapján Németország 41 közvetve teremtett munkahelyet mutat ki, ami 5 pótlólagos munkaerő munkahelyét is tartalmazza. A 41 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 32 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken, tehát csak ezeket kell figyelembe venni.

| (137) | [...] m3 napi fa csomagolóanyag mennyiség alapján Németország abból indul ki, hogy a fakitermelés, szállítás és nagyság szerinti válogatás területén közvetve 36 munkahely, pótlólagos munkaerőként 7 munkahely és az anyagbeszerzés, logisztika stb. területein 7 munkahely jön létre. A 43 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 38 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken. |
| --- | --- |

(137)

[...] m3 napi fa csomagolóanyag mennyiség alapján Németország abból indul ki, hogy a fakitermelés, szállítás és nagyság szerinti válogatás területén közvetve 36 munkahely, pótlólagos munkaerőként 7 munkahely és az anyagbeszerzés, logisztika stb. területein 7 munkahely jön létre. A 43 közvetve teremtett munkahelyből azonban csak 38 létesül a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken.

| (138) | Az erdőgazdálkodási tevékenységek tehát a Bizottság véleménye szerint közvetve összesen 131 munkahelyet teremtenek. |
| --- | --- |

(138)

Az erdőgazdálkodási tevékenységek tehát a Bizottság véleménye szerint közvetve összesen 131 munkahelyet teremtenek.

| (139) | Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal az 51 plusz 6 pótlólagos munkahellyel kapcsolatban, amelyeket a szolgáltatási szektorban, valamint a szállással és fogyóeszközökkel kapcsolatban teremtenek. Mivel e munkahelyek közül néhányat a két üzem meg tud osztani egymással, a Bizottság 45 közvetve teremtett munkahely feltételezését tartja reálisnak. |
| --- | --- |

(139)

Németország nem nyújtott tájékoztatást azzal az 51 plusz 6 pótlólagos munkahellyel kapcsolatban, amelyeket a szolgáltatási szektorban, valamint a szállással és fogyóeszközökkel kapcsolatban teremtenek. Mivel e munkahelyek közül néhányat a két üzem meg tud osztani egymással, a Bizottság 45 közvetve teremtett munkahely feltételezését tartja reálisnak.

| (140) | Mindezek alapján a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken közvetve teremtett munkahelyek száma 440. A lényegében csak bebiztosított közvetett munkahely figyelembevétele nélkül a közvetve teremtett munkahelyek száma összesen 407 munkahelyet tenne ki. A 355 közvetlenül teremtett munkahely számával összevetve az arányszám mindkét esetben (440, ill. 407) meghaladja a 100 %-ot, ezért a regionális hatás tényező (M) értékére 1,5 adódik. |
| --- | --- |

(140)

Mindezek alapján a támogatási területen, ill. a szomszédos támogatási területeken közvetve teremtett munkahelyek száma 440. A lényegében csak bebiztosított közvetett munkahely figyelembevétele nélkül a közvetve teremtett munkahelyek száma összesen 407 munkahelyet tenne ki. A 355 közvetlenül teremtett munkahely számával összevetve az arányszám mindkét esetben (440, ill. 407) meghaladja a 100 %-ot, ezért a regionális hatás tényező (M) értékére 1,5 adódik.

6.3.4.   A BERUHÁZÁSI PROJEKT MEGENGEDETT MAXIMÁLIS TÁMOGATÁSI INTENZITÁSA

| (141) | A megengedett maximális támogatási intenzitást az MSF 1998 3.10. pontja szerint az R × T × I × M (30) képlettel kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(141)

A megengedett maximális támogatási intenzitást az MSF 1998 3.10. pontja szerint az R × T × I × M (30) képlettel kell kiszámítani.

| (142) | Mivel a „T” versenytényező a két érintett terméknél különböző (az OSB esetében 1 és a forgácslapok esetében 0,75), meg kell határozni, hogyan kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt a teljes projektre. Az MSF 1998 erre vonatkozóan nem nyújt iránymutatást. |
| --- | --- |

(142)

Mivel a „T” versenytényező a két érintett terméknél különböző (az OSB esetében 1 és a forgácslapok esetében 0,75), meg kell határozni, hogyan kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt a teljes projektre. Az MSF 1998 erre vonatkozóan nem nyújt iránymutatást.

| (143) | Egy hasonló, szintén az MSF 1998 hatálya alá eső és két különböző versenytényezőjű terméket érintő ügyben (C 15/06 sz. támogatás– Pilkington (31)) a Bizottság azt állapította meg, hogy a versenytényezőknek a két termékre jutó mindenkori beruházási részarány szerint történő súlyozása mesterséges lenne, mivel a kérdéses projekt egy teljesen integrált termelési helyszínre vonatkozott. Ezért a Bizottság a súlyozáshoz a két termék számára létrehozott kapacitások arányát vette alapul. |
| --- | --- |

(143)

Egy hasonló, szintén az MSF 1998 hatálya alá eső és két különböző versenytényezőjű terméket érintő ügyben (C 15/06 sz. támogatás– Pilkington (31)) a Bizottság azt állapította meg, hogy a versenytényezőknek a két termékre jutó mindenkori beruházási részarány szerint történő súlyozása mesterséges lenne, mivel a kérdéses projekt egy teljesen integrált termelési helyszínre vonatkozott. Ezért a Bizottság a súlyozáshoz a két termék számára létrehozott kapacitások arányát vette alapul.

| (144) | A jelen projekt, mint azt e határozat 2.3. szakasza kifejti, két egymáshoz kapcsolódó üzemre (egy OSB üzemre és egy forgácslap üzemre) vonatkozik, amelyeket közös műszaki infrastruktúra és közös igazgatás köt össze. A támogatható költségek a két üzemre feloszthatók. Ezért ebben az esetben, ellentétben a Pilkington-határozattal, a két termékre eső támogatható beruházási költségek aránya alapján számítható ki a versenytényező. |
| --- | --- |

(144)

A jelen projekt, mint azt e határozat 2.3. szakasza kifejti, két egymáshoz kapcsolódó üzemre (egy OSB üzemre és egy forgácslap üzemre) vonatkozik, amelyeket közös műszaki infrastruktúra és közös igazgatás köt össze. A támogatható költségek a két üzemre feloszthatók. Ezért ebben az esetben, ellentétben a Pilkington-határozattal, a két termékre eső támogatható beruházási költségek aránya alapján számítható ki a versenytényező.

| (145) | A vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország a két termék különböző versenytényezőinek súlyozására harmadik lehetőségként azt javasolja, hogy a két termelőberendezés fedezeti hozzájárulásait (32) használják fel erre a célra. Németország tájékoztatása szerint ez biztosítaná, hogy figyelembe vegyék a két érintett terméknek az üzemi eredményhez való hozzájárulását. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeiben Németország a két termék különböző versenytényezőinek súlyozására harmadik lehetőségként azt javasolja, hogy a két termelőberendezés fedezeti hozzájárulásait (32) használják fel erre a célra. Németország tájékoztatása szerint ez biztosítaná, hogy figyelembe vegyék a két érintett terméknek az üzemi eredményhez való hozzájárulását.

| (146) | A mindenkori megközelítési módtól függően a versenytényező a teljes beruházási projektre 0,86 (a kapacitások aránya alapján történő számítás (33)), 0,85 (a beruházási költségek aránya alapján történő számítás (34)) vagy 0,92 (a fedezeti hozzájárulások aránya alapján történő számítás (35)) értékű. |
| --- | --- |

(146)

A mindenkori megközelítési módtól függően a versenytényező a teljes beruházási projektre 0,86 (a kapacitások aránya alapján történő számítás (33)), 0,85 (a beruházási költségek aránya alapján történő számítás (34)) vagy 0,92 (a fedezeti hozzájárulások aránya alapján történő számítás (35)) értékű.

| (147) | Mivel a megengedett maximális támogatási intenzitás kiszámításához szükséges két tényező értéke 0,8 („I” tőke/munkaerő tényező) és 1,5 („M” regionális hatások tényező), ebből az MSF 1998 3.10. pontja szerint a R × T × I × M képletet alapul véve a megengedett maximális támogatási intenzitásra 36,12 %, 35,70 %, ill. 38,64 % adódik. Következésképpen a Németország által bejelentett 35 %-os támogatási intenzitás minden esetben összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. |
| --- | --- |

(147)

Mivel a megengedett maximális támogatási intenzitás kiszámításához szükséges két tényező értéke 0,8 („I” tőke/munkaerő tényező) és 1,5 („M” regionális hatások tényező), ebből az MSF 1998 3.10. pontja szerint a R × T × I × M képletet alapul véve a megengedett maximális támogatási intenzitásra 36,12 %, 35,70 %, ill. 38,64 % adódik. Következésképpen a Németország által bejelentett 35 %-os támogatási intenzitás minden esetben összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival.

| (148) | Ezért felesleges annak meghatározása, hogy melyik megközelítés alapján kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt. A Németország által javasolt megközelítési módot (amelyik a legkedvezőbb eredményt adja) azonban azért kell mindenképpen elutasítani, mert olyan 2004. évi adatokon alapul, amelyek a bejelentés időpontjában nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(148)

Ezért felesleges annak meghatározása, hogy melyik megközelítés alapján kell kiszámítani a kombinált versenytényezőt. A Németország által javasolt megközelítési módot (amelyik a legkedvezőbb eredményt adja) azonban azért kell mindenképpen elutasítani, mert olyan 2004. évi adatokon alapul, amelyek a bejelentés időpontjában nem álltak rendelkezésre.

6.3.5.   NINCS VISSZATÉRÍTTETÉSI RENDELKEZÉS

| (149) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy Németország már kifizetett összesen [...] EUR összegű támogatást a kedvezményezettnek (az összesen engedélyezett 69 797 988 euróból). |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy Németország már kifizetett összesen [...] EUR összegű támogatást a kedvezményezettnek (az összesen engedélyezett 69 797 988 euróból).

| (150) | Észrevételében a KronoGroup azon a véleményen volt, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését. |
| --- | --- |

(150)

Észrevételében a KronoGroup azon a véleményen volt, hogy a Bizottságnak a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében el kellett volna rendelnie a támogatás ideiglenes visszatéríttetését.

| (151) | A visszatéríttetési rendelkezés rendkívüli intézkedés, amelyet a Bizottság csak abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a 659/1999/EK rendelet 11. cikkében foglalt feltételek. A KronoGroup nem hozott fel meggyőző érveket arra nézve, hogy ezek a feltételek teljesültek, mindenesetre a jelen esetben a visszatéríttetési rendelkezés nem lenne méltányos. |
| --- | --- |

(151)

A visszatéríttetési rendelkezés rendkívüli intézkedés, amelyet a Bizottság csak abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a 659/1999/EK rendelet 11. cikkében foglalt feltételek. A KronoGroup nem hozott fel meggyőző érveket arra nézve, hogy ezek a feltételek teljesültek, mindenesetre a jelen esetben a visszatéríttetési rendelkezés nem lenne méltányos.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (152) | A Bizottság megállapítja, hogy Németország a kérdéses támogatást az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nyújtotta. A Németország által alkalmazott 35 %-os támogatási intenzitás összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. Ezért az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság megállapítja, hogy Németország a kérdéses támogatást az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint nyújtotta. A Németország által alkalmazott 35 %-os támogatási intenzitás összeegyeztethető az MSF 1998 előírásaival. Ezért az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Glunz AG és az OSB Deutschland GmbH számára 69 797 988 EUR összegben nyújtott támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése a) pontja szerinti összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. március 23-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére történő hivatkozásokat – adott esetben – az EK-Szerződés 87., illetve 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  HL C 263., 2005.10.22., 7. o.

2

(3)  HL C 107., 1998.4.7., 7. o.

3

(4)  EBHT 2004., II-4177. o.

4

(5)  Lásd a C-199/06 sz. (CELF) ügyet, EBHT 2008., I-469. o., 60–64 pont

5

(6)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

6

(7)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

7

(8)  EBHT 2008., I-6619. o.

8

(9)  N 209/99 sz. állami támogatás – a Bizottság D/105751 sz., 2000.8.2-án kelt levele.

9

(10)  N 702/97 sz. állami támogatás – a Bizottság D/12438 sz., 1999.12.30-án kelt levele.

10

(11)  Bizalmas szakmai adat.

11

(12)  A tájékoztatást a KronoGroup vállalkozásai nevében a Luther, Willma, Buchholz, Baierlein és Nierer ügyvédi iroda küldte.

12

(13)  „Structural Panel Supply and Demand in Europe”, 2003. december 10.

13

(14)  Ez a régió a 2000 és 2006 közötti időszakra érvényes német regionális állami támogatási térkép szerint nem volt támogatási terület.

14

(15)  Collignon professzor a Glunz AG felügyelő bizottsági tagja.

15

(16)  HL C 340., 1999.11.27., 8. o.

16

(17)  Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998”, 2000.6.20.

17

(18)  „Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”. Jaakko Pöyry, 2000. szeptember 15.„Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”. Jaakko Pöyry, 2001. február 13.

18

(19)  Lásd a IV/M.599. sz., Noranda Forest kontra Glunz ügyet (HL C 298., 1995.11.11.).

19

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Paris, Gutachterbericht „Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

20

(21)  Jaako Pöyry Consulting: „The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998”, 2000.4.14.

21

(22)  Lásd a 19. lábjegyzetet.

22

(23)  A nyilvánvaló fogyasztás növekedési arányának öt éves időszakra történő kiszámításához a nyilvánvaló fogyasztás hat éves időszakra vonatkozó adataira van szükség.

23

(24)  Jaakko Pöyry: „The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999”.

24

(25)  Jaakko Pöyry jelentése: „The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998”.

25

(26)  Csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat végső felhasználásra.

26

(27)  Az eredeti bejelentés időpontjában, 2000-ben érvényes összetételben.

27

(28)  Csomagolás, kerítés, tetőszerkezet, padlóburkolat és beltéri burkolat végső felhasználásra.

28

(29)  A projekttel közvetlenül összefüggő, tartósan létesülő teljes munkaidős munkahelyek.

29

(30)  Ahol is „R” a nagyvállalkozások esetében az érintett támogatási területen megengedett maximális támogatási intenzitás, „T” a versenytényező, „I” a tőke/munkaerő tényező és „M” a regionális hatás tényező.

30

(31)  HL L 49., 2009.2.20., 18. o.

31

(32)  A fedezeti hozzájárulás az egy termék által közvetlenül kiváltott bevételek és változó költségek különbözete. A fedezeti hozzájárulás olyan hozzájárulásnak tekinthető, amellyel egy termék hozzájárul a fix költségek fedezéséhez. Másképpen kifejezve a fedezeti hozzájárulás az értékesített egységenkénti nyereség mértékét jelöli.

32

(33)  A bejelentésben az új OSB üzem termelési kapacitására [...] m3-t (42 %) és a forgácslap üzemre [...] m3-t (58 %) adtak meg. Ennek alapján 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86 kombinált versenytényező adódik.

33

3

3

(34)  Az OSB üzem támogatható költségei 81,8 millió eurót (41 %) tesznek ki, a forgácslap üzem esetében ez 117,6 millió EUR (59 %). Ennek alapján 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85 kombinált versenytényező adódik.

34

(35)  Németország tájékoztatása szerint 2004-ben az OSB üzem relatív fedezeti hozzájárulása 68,5 %, a forgácslap üzemé 31,5 % volt. Ennek alapján 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92 kombinált versenytényező adódik.

35

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 3.9.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 228/37

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2011. augusztus 25.)

a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról

(EKB/2011/13)

(2011/525/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletre (2),

mivel:

| (1) | Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) megfosztotta az elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket hitelintézeti jogállásuktól. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) megfosztotta az elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket hitelintézeti jogállásuktól.

| (2) | Ennek következtében – az elektronikuspénz-statisztikák megfelelő összegyűjtésének biztosítása céljából – módosítani kell az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények adatszolgáltatásának körét, gyakoriságát és határidőit. Az adatszolgáltatásnak biztosítania kell különösen az összes nem hitelintézeti elektronikuspénz-kibocsátó intézmény átfogó figyelemmel kísérését, tekintet nélkül arra, hogy megfelelnek-e „monetáris pénzügyi intézmények” fogalommeghatározásának. Ezen túlmenően a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatás (4) fogalommeghatározásait ki kell igazítani, |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében – az elektronikuspénz-statisztikák megfelelő összegyűjtésének biztosítása céljából – módosítani kell az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények adatszolgáltatásának körét, gyakoriságát és határidőit. Az adatszolgáltatásnak biztosítania kell különösen az összes nem hitelintézeti elektronikuspénz-kibocsátó intézmény átfogó figyelemmel kísérését, tekintet nélkül arra, hogy megfelelnek-e „monetáris pénzügyi intézmények” fogalommeghatározásának. Ezen túlmenően a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-jei EKB/2007/9 iránymutatás (4) fogalommeghatározásait ki kell igazítani,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2007/9 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák
  Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban működő elektronikus pénzrendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről.
  A havi vagy negyedéves adatokat legalább évente kétszer, (a március végi adatok tekintetében) április és (a szeptember végi adatok tekintetében) október utolsó munkanapjáig kell jelenteni az EKB-nak. Az adatok NKB-k rendelkezésére állásának függvényében gyakoribb, havi vagy negyedéves gyakoriságú adatszolgáltatás is lehetséges a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.
  Ennek az adatszolgáltatásnak ki kell terjednie a pénzügyi közvetítéssel elektronikuspénz-kibocsátás formájában alaptevékenységként foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek emiatt megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, és azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre is, amelyek főtevékenységként nem elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel foglalkoznak. Ebbe az adatszolgáltatásba tartozik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatása, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem.
  Az NKB-k az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni.
  Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.” |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

Az EKB az NKB-kkal együttműködve évente azonosítja és nyilvántartja az Európai Unióban működő elektronikus pénzrendszerek jellemzőit, az azokra vonatkozó statisztikai adatok hozzáférhetőségét és az ehhez kapcsolódó adatgyűjtési módszereket. Az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 1. táblázatában meghatározott tételek listája alapján az NKB-k statisztikai információkat szolgáltatnak a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben nem részesített valamennyi MPI által kibocsátott elektronikus pénzről.

A havi vagy negyedéves adatokat legalább évente kétszer, (a március végi adatok tekintetében) április és (a szeptember végi adatok tekintetében) október utolsó munkanapjáig kell jelenteni az EKB-nak. Az adatok NKB-k rendelkezésére állásának függvényében gyakoribb, havi vagy negyedéves gyakoriságú adatszolgáltatás is lehetséges a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

Ennek az adatszolgáltatásnak ki kell terjednie a pénzügyi közvetítéssel elektronikuspénz-kibocsátás formájában alaptevékenységként foglalkozó azon elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, amelyek emiatt megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának, és azokra az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre is, amelyek főtevékenységként nem elektronikuspénz-kibocsátás formájában történő pénzügyi közvetítéssel foglalkoznak. Ebbe az adatszolgáltatásba tartozik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben részesített kisebb MPI-k adatszolgáltatása, tekintet nélkül arra, hogy hitelintézetek-e vagy sem.

Az NKB-k az ezen iránymutatás III. melléklete 2. részének 2. táblázatában meghatározott tételek listája alapján szolgáltatják a statisztikai adatokat. Azon elektronikuspénz-kibocsátók adatait, amelyek nem felelnek meg az MPI fogalommeghatározásának és amelyek emiatt nem tartoznak a mérlegtétel-statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá, annyiban kell jelenteni, amennyiben az NKB-k azokat a felügyeleti hatóságoktól vagy más alkalmas forrásból be tudják szerezni.

Az adatsorokat évente kell az EKB-nak jelenteni, a referencia-időszak végét követő hónap utolsó munkanapjáig. Adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.”

| 2. | A III. melléklet ezen iránymutatás I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A III. melléklet ezen iránymutatás I. mellékletének megfelelően módosul.

| 3. | A fogalommeghatározások ezen iránymutatás II. mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

3.

A fogalommeghatározások ezen iránymutatás II. mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak az eurorendszer valamennyi központi bankja a címzettje.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. augusztus 25-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

2

(3)  HL L 267., 2009.10.10., 7. o.

3

(4)  HL L 341., 2007.12.27., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A III. melléklet 2. részének helyébe a következő szöveg lép:

„2. RÉSZ

Az elektronikus pénzre vonatkozó statisztikák

Egyéb MPI-k adatai (állományok)

1. táblázat

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerinti mentességben nem részesített MPI-k havi vagy negyedéves adatszolgáltatási kötelezettségei

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

FORRÁSOK

| 9 | Betétek (minden deviza) |
| --- | --- |

9

| 9e | Betétek – euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Egynapos |
| --- | --- |

9.1e

ebből elektronikus pénz

| 9.1.1e | Hardveralapú elektronikus pénz |
| --- | --- |

9.1.1e

| 9.1.2e | Szoftveralapú elektronikus pénz |
| --- | --- |

9.1.2e

| 9x. | Betétek – deviza |
| --- | --- |

9x.

| 9.1x | Egynapos |
| --- | --- |

9.1x

ebből elektronikus pénz

| 9.1.1x | Hardveralapú elektronikus pénz |
| --- | --- |

9.1.1x

| 9.1.2x | Szoftveralapú elektronikus pénz |
| --- | --- |

9.1.2x

Elektronikus pénz összesen

2. táblázat

Az összes nem hitelintézet elektronikuspénz-kibocsátó által kibocsátott elektronikus pénzre vonatkozó éves adatszolgáltatási kötelezettségek

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

Eszközök/források összesen

ebből elektronikuspénz-betét (minden pénznem)”

---

II. MELLÉKLET

A fogalommeghatározások a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az „elektronikus pénz” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Elektronikus pénz (Electronic money): a kibocsátóval szembeni követelés által megtestesített monetáris érték, amelyet elektronikusan tárolnak – ideértve a mágneses úton való tárolást – és pénzeszköz átvételével bocsátanak ki fizetési műveletek teljesítése céljából, és amelyet az elektronikuspénz-kibocsátón kívül más természetes vagy jogi személyek is elfogadnak.” |
| --- | --- |

1.

Az „elektronikus pénz” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Elektronikus pénz (Electronic money): a kibocsátóval szembeni követelés által megtestesített monetáris érték, amelyet elektronikusan tárolnak – ideértve a mágneses úton való tárolást – és pénzeszköz átvételével bocsátanak ki fizetési műveletek teljesítése céljából, és amelyet az elektronikuspénz-kibocsátón kívül más természetes vagy jogi személyek is elfogadnak.”

| 2. | Az „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (E-money institution)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (Electronic money institution): az elektronikus pénz kibocsátására engedéllyel rendelkező jogi személy.” |
| --- | --- |

2.

Az „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (E-money institution)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Elektronikuspénz-kibocsátó intézmény (Electronic money institution): az elektronikus pénz kibocsátására engedéllyel rendelkező jogi személy.”

| 3. | A „Pénzeszközök (Funds)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Pénzeszközök (Fund): ide tartozik a készpénz, a számlapénz és az elektronikus pénz.” |
| --- | --- |

3.

A „Pénzeszközök (Funds)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Pénzeszközök (Fund): ide tartozik a készpénz, a számlapénz és az elektronikus pénz.”

| 4. | A „Pénzpiaci alapok, PPA-k (Money Market Funds, MMFs)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:
  „Pénzpiaci alapok, PPA-k (Money Market Funds, MMFs): fogalommeghatározását a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1a. cikke tartalmazza.” |
| --- | --- |

4.

A „Pénzpiaci alapok, PPA-k (Money Market Funds, MMFs)” fogalommeghatározása helyébe a következő szöveg lép:

„Pénzpiaci alapok, PPA-k (Money Market Funds, MMFs): fogalommeghatározását a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 1a. cikke tartalmazza.”

---