# Euroopan unionin L 228/2011

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2011.228.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 228 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 54. vuosikerta3. syyskuu 2011 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2011.228.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 228

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

54. vuosikerta3. syyskuu 2011

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 878/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 879/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EU) N:o 57/2011 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä Euroopan unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta | 6 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 880/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII, komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 ja komission asetuksen (EY) N:o 737/2008 muuttamisesta EU:n vertailulaboratorioiden luetteloiden ja nimien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 208/2011 oikaisemisesta (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 881/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, asetuksen (EY) No 1137/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Bacillus subtilis DSM 17299 -valmisteen lisäainekoostumuksesta (hyväksynnän haltija Chr. Hansen A/S) sekä sen käyttämisestä muurahaishappoa sisältävissä rehuissa (
  1
  ) | 9 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 882/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 11 |
| | * | Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 883/2011, annettu 25 päivänä elokuuta 2011, rahalaitossektorin taseesta annetun asetuksen (EY) N:o 25/2009 muuttamisesta (EKP/2008/32) (EKP/2011/12) | 13 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2011/522/YUTP, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta | 16 |
| | | 2011/523/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä | 19 |
| | | 2011/524/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontuesta C 28/05 (ex NN 18/05 ja N 517/2000), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1764)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | 2011/525/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 25 päivänä elokuuta 2011, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EKP/2011/13) | 37 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 878/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 879/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, neuvoston asetuksen (EU) N:o 57/2011 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä Euroopan unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta

6

*

Komission asetus (EU) N:o 880/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII, komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 ja komission asetuksen (EY) N:o 737/2008 muuttamisesta EU:n vertailulaboratorioiden luetteloiden ja nimien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 208/2011 oikaisemisesta (
  1
  )

1

8

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 881/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, asetuksen (EY) No 1137/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Bacillus subtilis DSM 17299 -valmisteen lisäainekoostumuksesta (hyväksynnän haltija Chr. Hansen A/S) sekä sen käyttämisestä muurahaishappoa sisältävissä rehuissa (
  1
  )

1

9

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 882/2011, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

11

*

Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 883/2011, annettu 25 päivänä elokuuta 2011, rahalaitossektorin taseesta annetun asetuksen (EY) N:o 25/2009 muuttamisesta (EKP/2008/32) (EKP/2011/12)

13

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös 2011/522/YUTP, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta

16

2011/523/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 2 päivänä syyskuuta 2011, Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä

19

2011/524/EU

*

Komission päätös, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2011, valtiontuesta C 28/05 (ex NN 18/05 ja N 517/2000), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
  (tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1764)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1764)

1

22

SUUNTAVIIVAT

2011/525/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 25 päivänä elokuuta 2011, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EKP/2011/13)

(EKP/2011/13)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 878/2011,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 442/2011 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston 2 luvun mukaisesti Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 9 päivänä toukokuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/273/YUTP (1),

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 9 päivänä toukokuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 442/2011 Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 9 päivänä toukokuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 442/2011 Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (2).

| (2) | Päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta 2 päivänä syyskuuta 2011 annetussa neuvoston päätöksessä 2011/522/YUTP (3) vahvistetaan käyttöön otettavat lisätoimenpiteet, joihin kuuluu kielto ostaa, tuoda tai kuljettaa raakaöljyä ja öljytuotteita Syyriasta sekä varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen uusilta henkilöiltä ja yhteisöiltä, jotka hyötyvät nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä. Uudet henkilöt, yhteisöt ja elimet, joihin varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä sovelletaan, luetellaan mainitun päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta 2 päivänä syyskuuta 2011 annetussa neuvoston päätöksessä 2011/522/YUTP (3) vahvistetaan käyttöön otettavat lisätoimenpiteet, joihin kuuluu kielto ostaa, tuoda tai kuljettaa raakaöljyä ja öljytuotteita Syyriasta sekä varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen uusilta henkilöiltä ja yhteisöiltä, jotka hyötyvät nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä. Uudet henkilöt, yhteisöt ja elimet, joihin varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä sovelletaan, luetellaan mainitun päätöksen liitteessä.

| (3) | Osa kyseisistä toimenpiteistä kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, ja niiden täytäntöönpanemiseksi tarvitaan sen vuoksi unionin lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa, että talouden toimijat soveltavat niitä yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

Osa kyseisistä toimenpiteistä kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan, ja niiden täytäntöönpanemiseksi tarvitaan sen vuoksi unionin lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa, että talouden toimijat soveltavat niitä yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| (4) | Syyrian kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen (4) soveltaminen on osittain keskeytetty 2 päivänä syyskuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/523/EU (5). |
| --- | --- |

(4)

Syyrian kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen (4) soveltaminen on osittain keskeytetty 2 päivänä syyskuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2011/523/EU (5).

| (5) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä.

| (6) | Olisi täsmennettävä, että tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna varojen saataville asettamisena ei pidetä tarvittavien asiakirjojen esittämistä ja toimittamista pankille, kun tarkoituksena on näiden asiakirjojen lopullinen siirto luetteloon kuulumattomalle henkilölle, yhteisölle tai elimelle tämän asetuksen 9 artiklan nojalla sallittujen maksujen suorittamiseksi, |
| --- | --- |

(6)

Olisi täsmennettävä, että tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna varojen saataville asettamisena ei pidetä tarvittavien asiakirjojen esittämistä ja toimittamista pankille, kun tarkoituksena on näiden asiakirjojen lopullinen siirto luetteloon kuulumattomalle henkilölle, yhteisölle tai elimelle tämän asetuksen 9 artiklan nojalla sallittujen maksujen suorittamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 442/2011 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1 artiklaan alakohdat seuraavasti:






  ”g) | ’vakuutuksella’ vakuutusta tai sitoumusta, jolla yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on maksua vastaan velvollinen antamaan riskin toteutuessa yhdelle tai useammalle muulle henkilölle vakuutuksessa tai sitoumuksessa määrätyn korvauksen tai etuuden; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 1 artiklaan alakohdat seuraavasti:

”g)

’vakuutuksella’ vakuutusta tai sitoumusta, jolla yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on maksua vastaan velvollinen antamaan riskin toteutuessa yhdelle tai useammalle muulle henkilölle vakuutuksessa tai sitoumuksessa määrätyn korvauksen tai etuuden;

| h) | ’jälleenvakuutuksella’ toimintaa, jossa on kyse sellaisten riskien hyväksymisestä, jotka vakuutusyritys tai muu jälleenvakuutusyritys on luovuttanut, tai, kun on kyse Lloyd’s-nimisestä vakuutuksenantajien yhteenliittymästä, toimintaa, jossa muu vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys kuin vakuutuksenantajien yhteenliittymä Lloyd’s hyväksyy Lloyd’sin jäsenen luovuttamia riskejä; |
| --- | --- |

h)

’jälleenvakuutuksella’ toimintaa, jossa on kyse sellaisten riskien hyväksymisestä, jotka vakuutusyritys tai muu jälleenvakuutusyritys on luovuttanut, tai, kun on kyse Lloyd’s-nimisestä vakuutuksenantajien yhteenliittymästä, toimintaa, jossa muu vakuutus- tai jälleenvakuutusyritys kuin vakuutuksenantajien yhteenliittymä Lloyd’s hyväksyy Lloyd’sin jäsenen luovuttamia riskejä;

| i) | ’öljytuotteilla’ liitteessä IV lueteltuja tuotteita.” |
| --- | --- |

i)

’öljytuotteilla’ liitteessä IV lueteltuja tuotteita.”

| 2) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”3 a artikla
  Kielletään






  a) | raakaöljyn tai öljytuotteiden tuonti unioniin, mikäli ne






  i) | ovat peräisin Syyriasta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”3 a artikla

Kielletään

a)

raakaöljyn tai öljytuotteiden tuonti unioniin, mikäli ne

i)

ovat peräisin Syyriasta; tai

| ii) | on tuotu Syyriasta; |
| --- | --- |

ii)

on tuotu Syyriasta;

| b) | Syyriassa olevan tai Syyriasta peräisin olevan raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen; |
| --- | --- |

b)

Syyriassa olevan tai Syyriasta peräisin olevan raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen;

| c) | raakaöljyn tai öljytuotteiden kuljetus, mikäli ne ovat peräisin Syyriasta tai niitä viedään Syyriasta mihin tahansa maahan; |
| --- | --- |

c)

raakaöljyn tai öljytuotteiden kuljetus, mikäli ne ovat peräisin Syyriasta tai niitä viedään Syyriasta mihin tahansa maahan;

| d) | a, b ja c alakohdassa säädettyihin kieltoihin liittyvän rahoituksen tai rahoitusavun, mukaan lukien johdannaiset, sekä vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti; ja |
| --- | --- |

d)

a, b ja c alakohdassa säädettyihin kieltoihin liittyvän rahoituksen tai rahoitusavun, mukaan lukien johdannaiset, sekä vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti; ja

| e) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on suoraan tai välillisesti a, b, c tai d alakohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen. |
| --- | --- |

e)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on suoraan tai välillisesti a, b, c tai d alakohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.

3 b artikla

Edellä olevan 3 a artiklan kieltoja ei sovelleta seuraaviin:

| a) | ennen 2 päivää syyskuuta 2011 tehdystä sopimuksesta johtuvan velvoitteen toteuttaminen 15 päivänä marraskuuta 2011 tai sitä ennen edellyttäen, että luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin, joka pyrkii toteuttamaan kyseisen velvoitteen, on ilmoittanut toimesta tai liiketapahtumasta vähintään seitsemän arkipäivää aikaisemmin sen jäsenvaltion, johon se on sijoittautunut, liitteessä III luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle; tai |
| --- | --- |

a)

ennen 2 päivää syyskuuta 2011 tehdystä sopimuksesta johtuvan velvoitteen toteuttaminen 15 päivänä marraskuuta 2011 tai sitä ennen edellyttäen, että luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin, joka pyrkii toteuttamaan kyseisen velvoitteen, on ilmoittanut toimesta tai liiketapahtumasta vähintään seitsemän arkipäivää aikaisemmin sen jäsenvaltion, johon se on sijoittautunut, liitteessä III luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle; tai

| b) | Syyriasta ennen 2 päivää syyskuuta 2011 tai, jos vienti on tapahtunut a alakohdan nojalla, 15 päivänä marraskuuta 2011 tai sitä ennen viedyn raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen.” |
| --- | --- |

b)

Syyriasta ennen 2 päivää syyskuuta 2011 tai, jos vienti on tapahtunut a alakohdan nojalla, 15 päivänä marraskuuta 2011 tai sitä ennen viedyn raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen.”

| 3) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Liitteessä II luetellaan luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden osalta neuvosto on päätöksen 2011/273/YUTP 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsonut, että nämä ovat vastuussa Syyrian siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista, ja henkilöt ja yhteisöt, jotka hyötyvät nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä, sekä näitä lähellä olevat henkilöt ja yhteisöt.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Liitteessä II luetellaan luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden osalta neuvosto on päätöksen 2011/273/YUTP 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti katsonut, että nämä ovat vastuussa Syyrian siviiliväestöön kohdistetuista väkivaltaisista tukahduttamistoimista, ja henkilöt ja yhteisöt, jotka hyötyvät nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä, sekä näitä lähellä olevat henkilöt ja yhteisöt.”

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäisen kohdan c ja d alakohta seuraavasti:






  ”c) | on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäisen kohdan c ja d alakohta seuraavasti:

”c)

on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen;

| d) | ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan antamista perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi annettava;” |
| --- | --- |

d)

ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan antamista perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi annettava;”

| b) | Lisätään ensimmäiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:






  ”e) | maksetaan kansainvälisen oikeuden nojalla koskemattomuutta nauttivan diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön tilille tai tililtä, mikäli tällaiset maksut on tarkoitettu käytettäviksi kyseisen diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön virallisiin tarkoituksiin; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään ensimmäiseen kohtaan alakohdat seuraavasti:

”e)

maksetaan kansainvälisen oikeuden nojalla koskemattomuutta nauttivan diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön tilille tai tililtä, mikäli tällaiset maksut on tarkoitettu käytettäviksi kyseisen diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön virallisiin tarkoituksiin; tai

| f) | ovat välttämättömiä humanitaarisista syistä, kuten humanitaarisen avun toimittamiseksi tai humanitaarisen avun toimittamisen helpottamiseksi, siviiliväestön perustarpeiden kannalta välttämättömien raaka-aineiden ja tarvikkeiden toimittamiseksi, mukaan lukien elintarvikkeiden ja niiden tuottamiseksi tarvittavien maataloustuotteiden sekä lääkkeiden toimittaminen, tai evakuointien suorittamiseksi Syyriasta.” |
| --- | --- |

f)

ovat välttämättömiä humanitaarisista syistä, kuten humanitaarisen avun toimittamiseksi tai humanitaarisen avun toimittamisen helpottamiseksi, siviiliväestön perustarpeiden kannalta välttämättömien raaka-aineiden ja tarvikkeiden toimittamiseksi, mukaan lukien elintarvikkeiden ja niiden tuottamiseksi tarvittavien maataloustuotteiden sekä lääkkeiden toimittaminen, tai evakuointien suorittamiseksi Syyriasta.”

| c) | Korvataan toinen kohta seuraavasti:
  ”Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän artiklan nojalla annetuista luvista neljän viikon kuluessa luvan antamisesta.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan toinen kohta seuraavasti:

”Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän artiklan nojalla annetuista luvista neljän viikon kuluessa luvan antamisesta.”

| 5) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”10 a artikla
  Syyrian hallituksen tai henkilöiden tai yhteisöjen, jotka esittävät vaateen sen välityksellä tai sen puolesta, vaateita, mukaan lukien korvausvaateet tai muut tämänkaltaiset vaateet kuten kuittausvaatimukset tai vakuudelliset vaatimukset, ei oteta huomioon sellaisten sopimusten tai liiketoimien yhteydessä, joiden suorittamiseen on vaikuttanut suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain, jokin toimenpide, josta on säädetty tässä asetuksessa.” |
| --- | --- |

5)

Lisätään artikla seuraavasti:

”10 a artikla

Syyrian hallituksen tai henkilöiden tai yhteisöjen, jotka esittävät vaateen sen välityksellä tai sen puolesta, vaateita, mukaan lukien korvausvaateet tai muut tämänkaltaiset vaateet kuten kuittausvaatimukset tai vakuudelliset vaatimukset, ei oteta huomioon sellaisten sopimusten tai liiketoimien yhteydessä, joiden suorittamiseen on vaikuttanut suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain, jokin toimenpide, josta on säädetty tässä asetuksessa.”

2 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 442/2011 liite II tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

3 artikla

Lisätään tämän asetuksen liite II asetuksen (EU) N:o 442/2011 liitteeksi IV.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 121, 10.5.2011, s. 11.

1

(2)  EUVL L 121, 10.5.2011, s. 1.

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 16.

3

(4)  EYVL L 269, 27.9.1978, s. 2.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 19.

5

---

LIITE I

A.   Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot
  (syntymäaika, syntymäpaikka yms.) | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Alepin kauppa- ja teollisuuskamarin puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskoksen teollisuuskamarin puheenjohtaja (Zuhair Ghraiwati Sons). Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras-konsernin (perushyödykkeet ja niihin liittyvä kaupankäynti, jalostus sekä logistiikka) perustaja, kaupunki: Homs. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est. for agro-industry -yhtiön puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |

Nimi

Tunnistetiedot

(syntymäaika, syntymäpaikka yms.)

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Fares CHEHABI

Alepin kauppa- ja teollisuuskamarin puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskoksen teollisuuskamarin puheenjohtaja (Zuhair Ghraiwati Sons). Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras-konsernin (perushyödykkeet ja niihin liittyvä kaupankäynti, jalostus sekä logistiikka) perustaja, kaupunki: Homs. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est. for agro-industry -yhtiön puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

B.   Yhteisöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö
  (osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62) | Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö
  (osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62) | Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Osoite: Insurance Bldg, Yousef Al-azmeh |
| sqr., Damaskos |
| P.O.Box: 2337 Damaskos |
| Syyrian Arabitasavalta |
| Puh.: (+963) 11 2456777 ja 2218602 |
| Faksi: (+963) 11 2237938 ja 2211186 |
| Pankin sähköpostiosoite: Publicrelations@reb.sy, |
| www-sivut: www.reb.sy |

Nimi

Tunnistetiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Mada Transport

Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö

(osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62)

Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö

(osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62)

Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Osoite: Insurance Bldg, Yousef Al-azmeh

sqr., Damaskos

P.O.Box: 2337 Damaskos

Syyrian Arabitasavalta

Puh.: (+963) 11 2456777 ja 2218602

Faksi: (+963) 11 2237938 ja 2211186

Pankin sähköpostiosoite: Publicrelations@reb.sy,

www-sivut: www.reb.sy

Valtion omistama pankki, joka antaa rahoitustukea hallinnolle.

2.09.2011

---

LIITE II

”LIITE IV

Öljytuotteiden ja HS-nimikkeiden luettelo

| HS-nimike | Kuvaus |
| --- | --- |
| 2709 00 | Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, raa’at: |
| 2710 | Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa’at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia; jäteöljyt: |
| 2711 | Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt: |
| 2712 | Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turvevaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteettisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös värjätyt: |
| 2713 | Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet: |
| 2714 | Luonnonbitumi ja -asfaltti; bitumi- tai öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka; asfaltiitit ja asfalttikivi: |
| 2715 00 00 | Luonnonasfalttiin, luonnonbitumiin, maaöljybitumiin, kivennäistervaan tai kivennäistervapikeen perustuvat bitumiset seokset (esim. bitumimastiksi ja ”cut-backs”)”. |

HS-nimike

Kuvaus

2709 00

Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, raa’at:

2710

Maaöljyt ja bitumisista kivennäisistä saadut öljyt, muut kuin raa’at; muualle kuulumattomat valmisteet, joissa on perusaineosana maaöljyjä tai bitumisista kivennäisistä saatuja öljyjä vähintään 70 painoprosenttia; jäteöljyt:

2711

Maaöljykaasut ja muut kaasumaiset hiilivedyt:

2712

Vaseliini; parafiini, mikrokiteinen maaöljyvaha, puristettu parafiini (slack wax), otsokeriitti, ruskohiilivaha, turvevaha ja muut kivennäisvahat sekä niiden kaltaiset synteettisesti tai muulla menetelmällä valmistetut tuotteet, myös värjätyt:

2713

Maaöljykoksi, maaöljybitumi ja muut maaöljyjen tai bitumisista kivennäisistä saatujen öljyjen jätetuotteet:

2714

Luonnonbitumi ja -asfaltti; bitumi- tai öljyliuske ja bitumipitoinen hiekka; asfaltiitit ja asfalttikivi:

2715 00 00

Luonnonasfalttiin, luonnonbitumiin, maaöljybitumiin, kivennäistervaan tai kivennäistervapikeen perustuvat bitumiset seokset (esim. bitumimastiksi ja ”cut-backs”)”.

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 879/2011,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

neuvoston asetuksen (EU) N:o 57/2011 muuttamisesta ICES-alueella IIIa sekä Euroopan unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV harjoitettavaa harmaaturskan kalastusta koskevien saalisrajoitusten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin vesillä ja Euroopan unionin aluksiin tietyillä Euroopan unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011 18 päivänä tammikuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 57/2011 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Harmaaturskakannan saaliiden rajoittamisesta nollaan ICES-alueella IIIa sekä unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV säädetään asetuksen (EU) N:o 57/2011 liitteessä I A. |
| --- | --- |

(1)

Harmaaturskakannan saaliiden rajoittamisesta nollaan ICES-alueella IIIa sekä unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV säädetään asetuksen (EU) N:o 57/2011 liitteessä I A.

| (2) | Vuoden 2011 alkupuoliskon aikana kerättyjen tieteellisten tietojen perusteella tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea on antanut lausunnon, jonka mukaan enintään 6 000 tonnin saaliit vuonna 2011 vastaavat kalastuskuolevuutta 0,02, ja niiden odotetaan pitävän kannan ennalta varautuvan tason yläpuolella. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2011 alkupuoliskon aikana kerättyjen tieteellisten tietojen perusteella tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea on antanut lausunnon, jonka mukaan enintään 6 000 tonnin saaliit vuonna 2011 vastaavat kalastuskuolevuutta 0,02, ja niiden odotetaan pitävän kannan ennalta varautuvan tason yläpuolella.

| (3) | Harmaaturska on Norjan kanssa jaettu Pohjanmeren kalakanta, jota osapuolet eivät tällä hetkellä hallinnoi yhdessä. Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden olisi oltava niiden Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen mukaisia, jotka on järjestetty Euroopan unionin ja Norjan välisten kalastusneuvottelujen päätelmiä koskevan 3 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Harmaaturska on Norjan kanssa jaettu Pohjanmeren kalakanta, jota osapuolet eivät tällä hetkellä hallinnoi yhdessä. Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden olisi oltava niiden Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen mukaisia, jotka on järjestetty Euroopan unionin ja Norjan välisten kalastusneuvottelujen päätelmiä koskevan 3 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn pöytäkirjan määräysten mukaisesti.

| (4) | Sen vuoksi unionin osuudeksi harmaaturskan saaliista ICES-alueella IIIa sekä unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV olisi vahvistettava 75 prosenttia 6 000 tonnista. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi unionin osuudeksi harmaaturskan saaliista ICES-alueella IIIa sekä unionin vesillä ICES-alueilla IIa ja IV olisi vahvistettava 75 prosenttia 6 000 tonnista.

| (5) | Koljaa ja valkoturskaa saadaan sivusaaliina harmaaturskaa pyydettäessä. Siksi on asianmukaista sisällyttää nämä saaliit harmaaturskalle ja sille läheisille lajeille asetettuihin jäsenvaltioiden kiintiöihin, mutta liikakalastuksen torjumiseksi kyseisten lajien osuus mainituista kiintiöistä olisi rajoitettava enintään viiteen prosenttiin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(5)

Koljaa ja valkoturskaa saadaan sivusaaliina harmaaturskaa pyydettäessä. Siksi on asianmukaista sisällyttää nämä saaliit harmaaturskalle ja sille läheisille lajeille asetettuihin jäsenvaltioiden kiintiöihin, mutta liikakalastuksen torjumiseksi kyseisten lajien osuus mainituista kiintiöistä olisi rajoitettava enintään viiteen prosenttiin kokonaismäärästä.

| (6) | Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 57/2011 liitettä I A olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 57/2011 liitettä I A olisi muutettava.

| (7) | Harmaaturska on lyhytikäinen laji. Kalastuksen jatkumisen varmistamiseksi uusia määrällisiä pyyntirajoituksia tulisikin soveltaa mahdollisimman pian. Tämän asetuksen tulisi tästä syystä tulla voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu. |
| --- | --- |

(7)

Harmaaturska on lyhytikäinen laji. Kalastuksen jatkumisen varmistamiseksi uusia määrällisiä pyyntirajoituksia tulisikin soveltaa mahdollisimman pian. Tämän asetuksen tulisi tästä syystä tulla voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 57/2011 liite I A tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 24, 27.1.2011. s. 1.

1

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EU) N:o 57/2011 liitteessä I A harmaaturskaa ja siihen liittyviä sivusaaliita ICES-alueella IIIa sekä ICES-alueiden IIa ja IV (EU:n vesialueet) koskeva kohta seuraavasti:

| ”Laji | : | Harmaaturska ja siihen liittyvät sivusaaliit

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

”Laji

:

Harmaaturska ja siihen liittyvät sivusaaliit

Trisopterus esmarki

| Alue | : | IIIa; EU:n vedet alueilla IIa ja IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Alue

:

IIIa; EU:n vedet alueilla IIa ja IV

NOP/2A3A4.

Tanska

4 496 (1)

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

Saksa

1 (1)
   (2)

Alankomaat

3 (1)
   (2)

EY

4 500 (1)

Norja

0

TAC

Ei sovelleta

---

(1)  Vähintään 95 prosenttia aluksista puretuista saaliista on oltava harmaaturskaa. Sivusaaliina saadut koljat ja valkoturskat luetaan TAC:n jäljelle jäävään viiteen prosenttiin.

1

(2)  Kiintiöön saa pyytää vain EY:n vesillä ICES-alueilla IIa, IIIa ja IV.”

2

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 880/2011,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII, komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 ja komission asetuksen (EY) N:o 737/2008 muuttamisesta EU:n vertailulaboratorioiden luetteloiden ja nimien osalta annetun asetuksen (EU) N:o 208/2011 oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 säädetään elintarvikkeiden ja rehujen sekä eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden yleisistä tehtävistä, velvollisuuksista ja vaatimuksista. Eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivat EU:n vertailulaboratoriot on lueteltu kyseisen asetuksen liitteessä VII olevassa II osassa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 säädetään elintarvikkeiden ja rehujen sekä eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden yleisistä tehtävistä, velvollisuuksista ja vaatimuksista. Eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivat EU:n vertailulaboratoriot on lueteltu kyseisen asetuksen liitteessä VII olevassa II osassa.

| (2) | Mehiläisten terveyttä käsittelevän EU:n vertailulaboratorion nimeämisestä, kyseisen laboratorion lisävastuualueiden ja -tehtävien vahvistamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII muuttamisesta 2 päivänä helmikuuta 2011 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 87/2011 (2) nimettiin mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio ja lisättiin se eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden luetteloon. |
| --- | --- |

(2)

Mehiläisten terveyttä käsittelevän EU:n vertailulaboratorion nimeämisestä, kyseisen laboratorion lisävastuualueiden ja -tehtävien vahvistamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII muuttamisesta 2 päivänä helmikuuta 2011 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 87/2011 (2) nimettiin mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio ja lisättiin se eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden luetteloon.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII, komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 ja komission asetuksen (EY) N:o 737/2008 muuttamisesta EU:n vertailulaboratorioiden luetteloiden ja nimien osalta 2 päivänä maaliskuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 208/2011 (3) korvattiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 liite VII. Mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio jäi kuitenkin pois asetuksen (EY) N:o 882/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 208/2011, liitteessä VII olevassa II osassa olevasta eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden luettelosta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteen VII, komission asetuksen (EY) N:o 180/2008 ja komission asetuksen (EY) N:o 737/2008 muuttamisesta EU:n vertailulaboratorioiden luetteloiden ja nimien osalta 2 päivänä maaliskuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 208/2011 (3) korvattiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 liite VII. Mehiläisten terveyttä käsittelevä EU:n vertailulaboratorio jäi kuitenkin pois asetuksen (EY) N:o 882/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 208/2011, liitteessä VII olevassa II osassa olevasta eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden luettelosta.

| (4) | Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistettu EU:n vertailulaboratorioiden luettelo on tärkeää pitää ajan tasalla. Asetuksesta (EU) N:o 208/2011 pois jääminen olisi sen vuoksi oikaistava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistettu EU:n vertailulaboratorioiden luettelo on tärkeää pitää ajan tasalla. Asetuksesta (EU) N:o 208/2011 pois jääminen olisi sen vuoksi oikaistava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 208/2011 liitteessä, lisätään asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä VII olevassa II osassa olevaan eläinten terveyden ja elävien eläinten alalla toimivien EU:n vertailulaboratorioiden luetteloon seuraava kohta 18:

”18.   EU:n vertailulaboratorio mehiläisten terveyttä varten

| ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory |
| --- |
| Sophia-Antipolis |
| Ranska”. |

ANSES - Sophia-Antipolis Laboratory

Sophia-Antipolis

Ranska”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUVL L 29, 3.2.2011, s. 1.

2

(3)  EUVL L 58, 3.3.2011, s. 29.

3

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 881/2011,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

asetuksen (EY) No 1137/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Bacillus subtilis DSM 17299 -valmisteen lisäainekoostumuksesta (hyväksynnän haltija Chr. Hansen A/S) sekä sen käyttämisestä muurahaishappoa sisältävissä rehuissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bacillus subtilis DSM 17299 -valmisteen, joka kuuluu lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”, käyttö broilerien rehun lisäaineena hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksella (EY) N:o 1137/2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Bacillus subtilis DSM 17299 -valmisteen, joka kuuluu lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”, käyttö broilerien rehun lisäaineena hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi komission asetuksella (EY) N:o 1137/2007 (2).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksynnän haltija on ehdottanut, että Bacillus subtilis DSM 17299 -valmistetta koskevan hyväksynnän ehtoja muutettaisiin siten, että muutetaan lisäainekoostumusta lisäämällä vähimmäispitoisuutta ja sallitaan sen käyttö muurahaishappoa sisältävässä broilerin rehussa. Hakemuksen mukana toimitettiin tarvittavat hakemusta tukevat tiedot. Komissio toimitti hakemuksen edelleen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksynnän haltija on ehdottanut, että Bacillus subtilis DSM 17299 -valmistetta koskevan hyväksynnän ehtoja muutettaisiin siten, että muutetaan lisäainekoostumusta lisäämällä vähimmäispitoisuutta ja sallitaan sen käyttö muurahaishappoa sisältävässä broilerin rehussa. Hakemuksen mukana toimitettiin tarvittavat hakemusta tukevat tiedot. Komissio toimitti hakemuksen edelleen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’.

| (3) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 15 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan lausunnossa, että vähimmäispitoisuuden lisääminen arvosta 1,6 × 109 arvoon 1,6 × 1010 PMY/g ei todennäköisesti aiheuta uusia vaaroja ja että näin muutettuna koostumus soveltuu muurahaishapolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskevan raportin. |
| --- | --- |

(3)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 15 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan lausunnossa, että vähimmäispitoisuuden lisääminen arvosta 1,6 × 109 arvoon 1,6 × 1010 PMY/g ei todennäköisesti aiheuta uusia vaaroja ja että näin muutettuna koostumus soveltuu muurahaishapolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineen analyysimenetelmää koskevan raportin.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1137/2007 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1137/2007 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1137/2007 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EUVL L 265, 02.10.2007, s. 5.

2

---

LIITE

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1137/2007 liite seuraavasti:

”LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet. |
| 4b1821 | Chr. Hansen A/S | Bacillus subtilis

  DSM 17299 | | Lisäaineen koostumus:


  Bacillus subtilis DSM 17299 -valmiste, joka sisältää vähintään 1,6 × 1010 PMY/g lisäainetta. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet.

4b1821

Chr. Hansen A/S

Bacillus subtilis

DSM 17299

Lisäaineen koostumus:

Bacillus subtilis DSM 17299 -valmiste, joka sisältää vähintään 1,6 × 1010 PMY/g lisäainetta.

| | Tehoaineen kuvaus:


  Bacillus subtilis DSM 17299:n itiötiiviste. |
| --- | --- |

Tehoaineen kuvaus:

Bacillus subtilis DSM 17299:n itiötiiviste.

| | Analyysimenetelmä
   (1):
  Määrittäminen pintaviljelynä tryptoni-soija-agarilla esikuumennetuista rehunäytteistä. |
| --- | --- |

Analyysimenetelmä
   (1):

Määrittäminen pintaviljelynä tryptoni-soija-agarilla esikuumennetuista rehunäytteistä.

Broilerit

—

8 × 108

1,6 × 109

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Käyttö sallittu rehuissa, jotka sisältävät yhtä seuraavista kokkidiostaateista: diklatsuriili, halofuginoni, robenidiini, dekokinaatti ja narasiini/nikarbatsiini, lasalosidinatriumi, maduramisiiniammo-nium, monensiininatrium, narasiini, salinomysiininatrium, semduramisiininatrium. |
| --- | --- |

2.

Käyttö sallittu rehuissa, jotka sisältävät yhtä seuraavista kokkidiostaateista: diklatsuriili, halofuginoni, robenidiini, dekokinaatti ja narasiini/nikarbatsiini, lasalosidinatriumi, maduramisiiniammo-nium, monensiininatrium, narasiini, salinomysiininatrium, semduramisiininatrium.

| 3. | Tämän lisäaineen on osoitettu sopivan yhteen muurahaishapon kanssa. |
| --- | --- |

3.

Tämän lisäaineen on osoitettu sopivan yhteen muurahaishapon kanssa.

22. lokakuuta 2017.

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta unionin vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx”

1

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 882/2011,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanosetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 3 päivänä syyskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EC | 32,6 |
| ZZ | 32,6 |
| 0707 00 05 | TR | 130,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0709 90 70 | AR | 40,2 |
| TR | 123,3 |
| ZZ | 81,8 |
| 0805 50 10 | AR | 70,5 |
| CL | 75,3 |
| MX | 39,8 |
| PY | 33,5 |
| TR | 65,0 |
| UY | 50,7 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 59,1 |
| 0806 10 10 | EG | 149,9 |
| IL | 80,3 |
| MA | 175,2 |
| TR | 125,8 |
| ZA | 59,8 |
| ZZ | 118,2 |
| 0808 10 80 | AR | 118,9 |
| CL | 110,0 |
| CN | 50,3 |
| NZ | 100,3 |
| ZA | 90,5 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | CI | 48,9 |
| CN | 42,6 |
| TR | 124,7 |
| ZA | 92,2 |
| ZZ | 77,1 |
| 0809 03 | TR | 129,5 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 40 05 | BA | 41,6 |
| ZZ | 41,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EC

32,6

ZZ

32,6

0707 00 05

TR

130,3

ZZ

130,3

0709 90 70

AR

40,2

TR

123,3

ZZ

81,8

0805 50 10

AR

70,5

CL

75,3

MX

39,8

PY

33,5

TR

65,0

UY

50,7

ZA

79,1

ZZ

59,1

0806 10 10

EG

149,9

IL

80,3

MA

175,2

TR

125,8

ZA

59,8

ZZ

118,2

0808 10 80

AR

118,9

CL

110,0

CN

50,3

NZ

100,3

ZA

90,5

ZZ

94,0

0808 20 50

CI

48,9

CN

42,6

TR

124,7

ZA

92,2

ZZ

77,1

0809 03

TR

129,5

ZZ

129,5

0809 40 05

BA

41,6

ZZ

41,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/13

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN ASETUS (EU) N:o 883/2011,

annettu 25 päivänä elokuuta 2011,

rahalaitossektorin taseesta annetun asetuksen (EY) N:o 25/2009 muuttamisesta (EKP/2008/32)

(EKP/2011/12)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 5 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun direktiivin 2009/110/EY (3) mukaan myös muut oikeushenkilöt kuin luottolaitokset voivat laskea liikkeeseen sähköistä rahaa. |
| --- | --- |

(1)

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun direktiivin 2009/110/EY (3) mukaan myös muut oikeushenkilöt kuin luottolaitokset voivat laskea liikkeeseen sähköistä rahaa.

| (2) | Tämän vuoksi ja rahalaitossektorin tilastotietojen keräämisen jatkamiseksi sellaisten sähköisten rahan liikkeeseenlaskijalaitosten osalta, joiden pääasiallista toimintaa on rahoituksen välitys laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa, on tarpeen muuttaa ”rahalaitosten” määritelmää sekä tämän seurauksena myös ”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijan” ja ”sähköisen rahan” määritelmää. Rahalaitossektoriin kuuluvat sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat tulisi luokitella erään ”Muut rahalaitokset”. |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi ja rahalaitossektorin tilastotietojen keräämisen jatkamiseksi sellaisten sähköisten rahan liikkeeseenlaskijalaitosten osalta, joiden pääasiallista toimintaa on rahoituksen välitys laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa, on tarpeen muuttaa ”rahalaitosten” määritelmää sekä tämän seurauksena myös ”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijan” ja ”sähköisen rahan” määritelmää. Rahalaitossektoriin kuuluvat sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat tulisi luokitella erään ”Muut rahalaitokset”.

| (3) | Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden määritelmää sekä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita velvoittavia vaatimuksia koskevien direktiivin 2009/110/EY muutosten myötä Euroopan keskuspankin asetuksessa (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (4) olevat säännökset poikkeusten myöntämisestä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoille ovat tulleet tarpeettomiksi, ja siksi kyseessä olevat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) säännökset olisi kumottava. |
| --- | --- |

(3)

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden määritelmää sekä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoita velvoittavia vaatimuksia koskevien direktiivin 2009/110/EY muutosten myötä Euroopan keskuspankin asetuksessa (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (4) olevat säännökset poikkeusten myöntämisestä sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoille ovat tulleet tarpeettomiksi, ja siksi kyseessä olevat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) säännökset olisi kumottava.

| (4) | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen edeltäjän Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) 19 päivänä toukokuuta 2010 antamat eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevat suuntaviivat ovat Euroopan kansallisille lainsäätäjille osoitettu valvontaa koskeva suositus, ja niissä pyritään parantamaan sijoittajien suojaa asettamalla kriteerejä, joita jokaisen itseään rahamarkkinarahastona markkinoivan rahaston on sovellettava. Tämän vuoksi olisi syytä sisällyttää asetukseen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahamarkkinarahastoja koskevat uudet asianmukaiset yksilöintiperiaatteet Euroopan keskuspankkijärjestelmän tilastointitarkoituksia varten, jotta rahamarkkinarahastojen joukko saadaan vastaamaan niitä yksilöintiperiaatteita, joita olisi edellä mainittujen CESR:n suuntaviivojen mukaan sovellettava valvonnan osalta. Tällä muutoksella pyritään myös lisäämään markkinoiden avoimuutta sekä helpottamaan johdon rahastoraportointia, |
| --- | --- |

(4)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen edeltäjän Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean (CESR) 19 päivänä toukokuuta 2010 antamat eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevat suuntaviivat ovat Euroopan kansallisille lainsäätäjille osoitettu valvontaa koskeva suositus, ja niissä pyritään parantamaan sijoittajien suojaa asettamalla kriteerejä, joita jokaisen itseään rahamarkkinarahastona markkinoivan rahaston on sovellettava. Tämän vuoksi olisi syytä sisällyttää asetukseen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahamarkkinarahastoja koskevat uudet asianmukaiset yksilöintiperiaatteet Euroopan keskuspankkijärjestelmän tilastointitarkoituksia varten, jotta rahamarkkinarahastojen joukko saadaan vastaamaan niitä yksilöintiperiaatteita, joita olisi edellä mainittujen CESR:n suuntaviivojen mukaan sovellettava valvonnan osalta. Tällä muutoksella pyritään myös lisäämään markkinoiden avoimuutta sekä helpottamaan johdon rahastoraportointia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) seuraavasti:

| 1. | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | ”rahalaitoksella” kotimaassa olevaa yritystä, joka kuuluu johonkin seuraavista sektoreista:






  i) | keskuspankit; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

”rahalaitoksella” kotimaassa olevaa yritystä, joka kuuluu johonkin seuraavista sektoreista:

i)

keskuspankit;

| ii) | direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt luottolaitokset; |
| --- | --- |

ii)

direktiivin 2006/48/EY 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt luottolaitokset;

| iii) | muut rahalaitokset eli 1) muut rahoituslaitokset, jotka liiketoimintanaan i) ottavat vastaan talletuksia ja/tai niiden läheisiä vastineita muilta kuin rahalaitoksilta, ja ii) myöntävät luottoja ja/tai tekevät arvopaperisijoituksia omaan lukuunsa ainakin taloudellisessa mielessä; tai (2) sellaiset sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat, joiden pääasiallista toimintaa on rahoituksen välitys laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa; |
| --- | --- |

iii)

muut rahalaitokset eli 1) muut rahoituslaitokset, jotka liiketoimintanaan i) ottavat vastaan talletuksia ja/tai niiden läheisiä vastineita muilta kuin rahalaitoksilta, ja ii) myöntävät luottoja ja/tai tekevät arvopaperisijoituksia omaan lukuunsa ainakin taloudellisessa mielessä; tai (2) sellaiset sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat, joiden pääasiallista toimintaa on rahoituksen välitys laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa;

| iv) | 1 a artiklassa määritellyt rahamarkkinarahastot. |
| --- | --- |

iv)

1 a artiklassa määritellyt rahamarkkinarahastot.

Sovellettaessa tämän luetelmakohdan iii) 1) i) kohdassa vahvistettua edellytystä se, missä määrin rahoituslaitosten liikkeeseen laskemien instrumenttien ja luottolaitoksiin tehtyjen talletusten voidaan katsoa olevan toisiaan korvaavia, ratkaisee sen, luokitellaanko tällaiset rahoituslaitokset rahalaitoksiksi, sikäli kuin ne täyttävät iii) 1) ii) kohdassa vahvistetun edellytyksen,”.

| (b) | Korvataan kahdeksas luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | ”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalla” ja ”sähköisellä rahalla” tarkoitetaan sähköisen rahan liikkeeseenlaskijaa ja sähköistä rahaa sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa, (5). |
| --- | --- | --- |

(b)

Korvataan kahdeksas luetelmakohta seuraavasti:

”—

”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalla” ja ”sähköisellä rahalla” tarkoitetaan sähköisen rahan liikkeeseenlaskijaa ja sähköistä rahaa sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/110/EY 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa, (5).

| 2. | Lisätään 1 a artikla seuraavasti:
  ”1 a artikla
  Rahamarkkinarahastojen yksilöiminen
  Tässä asetuksessa kaikkia seuraavat kriteerit täyttäviä yhteissijoitusyrityksiä pidetään rahamarkkinarahastoina, jos






  a) | niiden sijoitustavoitteena on rahaston pääoman säilyttäminen sekä rahamarkkinainstrumenttien korkoja vastaavan tuottoprosentin tarjoaminen; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 1 a artikla seuraavasti:

”1 a artikla

Rahamarkkinarahastojen yksilöiminen

Tässä asetuksessa kaikkia seuraavat kriteerit täyttäviä yhteissijoitusyrityksiä pidetään rahamarkkinarahastoina, jos

a)

niiden sijoitustavoitteena on rahaston pääoman säilyttäminen sekä rahamarkkinainstrumenttien korkoja vastaavan tuottoprosentin tarjoaminen;

| b) | ne sijoittavat arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) (6) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/65/EY rahamarkkinainstrumenteille asetetut edellytykset täyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin taikka luottolaitoksissa oleviin talletuksiin, taikka vaihtoehtoisesti varmistavat, että salkkua, johon ne sijoittavat, arvioidaan vastaavin perustein likvidiyden ja arvostuksen osalta; |
| --- | --- |

b)

ne sijoittavat arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) (6) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/65/EY rahamarkkinainstrumenteille asetetut edellytykset täyttäviin rahamarkkinainstrumentteihin taikka luottolaitoksissa oleviin talletuksiin, taikka vaihtoehtoisesti varmistavat, että salkkua, johon ne sijoittavat, arvioidaan vastaavin perustein likvidiyden ja arvostuksen osalta;

| c) | ne varmistavat, että rahamarkkinainstrumentit, joihin ne sijoittavat, ovat korkealaatuisia, hallinnointiyhtiön määrittelyn mukaisesti. Rahamarkkinainstrumentin laatu arvioidaan mm. seuraavien seikkojen perusteella:






  — | rahamarkkinainstrumentin luottoluokka, |
| --- | --- | --- |

c)

ne varmistavat, että rahamarkkinainstrumentit, joihin ne sijoittavat, ovat korkealaatuisia, hallinnointiyhtiön määrittelyn mukaisesti. Rahamarkkinainstrumentin laatu arvioidaan mm. seuraavien seikkojen perusteella:

—

rahamarkkinainstrumentin luottoluokka,

| — | rahamarkkinainstrumentin arvopaperiluokka, |
| --- | --- |

—

rahamarkkinainstrumentin arvopaperiluokka,

| — | jos kysymyksessä on strukturoitu rahoitustaloustoimi, rahoitustaloustoimeen liittyvä operatiivinen riski ja vastapuoliriski, |
| --- | --- |

—

jos kysymyksessä on strukturoitu rahoitustaloustoimi, rahoitustaloustoimeen liittyvä operatiivinen riski ja vastapuoliriski,

| — | likviditeettiprofiili; |
| --- | --- |

—

likviditeettiprofiili;

| d) | ne varmistavat, että niiden salkun painotettu keskimääräinen juoksuaika (WAM) on enintään kuusi kuukautta ja painotettu keskimääräinen elinaika (WAL) enintään 12 kuukautta; |
| --- | --- |

d)

ne varmistavat, että niiden salkun painotettu keskimääräinen juoksuaika (WAM) on enintään kuusi kuukautta ja painotettu keskimääräinen elinaika (WAL) enintään 12 kuukautta;

| e) | ne antavat päivittäin tiedot rahasto-osuuksiensa nettoarvosta (NAV) sekä rahasto-osuuksien hintalaskelman, ja sen rahasto-osuudet ovat päivittäin merkittävissä ja lunastettavissa; |
| --- | --- |

e)

ne antavat päivittäin tiedot rahasto-osuuksiensa nettoarvosta (NAV) sekä rahasto-osuuksien hintalaskelman, ja sen rahasto-osuudet ovat päivittäin merkittävissä ja lunastettavissa;

| f) | ne sijoittavat ainoastaan sellaisiin arvopapereihin, joiden jäljellä oleva juoksuaika lakiperusteiseen lunastuspäivään on korkeintaan kaksi vuotta, edellyttäen että seuraavan korontason tarkistuksen päivämäärään on korkeintaan 397 päivää; vaihtuvakorkoiset arvopaperit tulisi tarkistaa rahamarkkinakorkoa tai indeksiä vastaaviksi; |
| --- | --- |

f)

ne sijoittavat ainoastaan sellaisiin arvopapereihin, joiden jäljellä oleva juoksuaika lakiperusteiseen lunastuspäivään on korkeintaan kaksi vuotta, edellyttäen että seuraavan korontason tarkistuksen päivämäärään on korkeintaan 397 päivää; vaihtuvakorkoiset arvopaperit tulisi tarkistaa rahamarkkinakorkoa tai indeksiä vastaaviksi;

| g) | ne sijoittavat ainoastaan sellaisiin yhteissijoitusyrityksiin, jotka noudattavat rahamarkkinarahastojen määritelmää; |
| --- | --- |

g)

ne sijoittavat ainoastaan sellaisiin yhteissijoitusyrityksiin, jotka noudattavat rahamarkkinarahastojen määritelmää;

| h) | ne eivät altistu välittömästi tai välillisesti osake- tai hyödykeriskeille, eivät myöskään johdannaisten kautta, ja käyttävät johdannaisia ainoastaan rahaston rahamarkkinasijoitusstrategian mukaisesti. Johdannaisia, joihin liittyy valuuttariski, voidaan käyttää ainoastaan suojaukseen. Sijoitukset muun kuin perusvaluutan määräisiin arvopapereihin ovat sallittuja, edellyttäen että valuuttariski suojataan kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

h)

ne eivät altistu välittömästi tai välillisesti osake- tai hyödykeriskeille, eivät myöskään johdannaisten kautta, ja käyttävät johdannaisia ainoastaan rahaston rahamarkkinasijoitusstrategian mukaisesti. Johdannaisia, joihin liittyy valuuttariski, voidaan käyttää ainoastaan suojaukseen. Sijoitukset muun kuin perusvaluutan määräisiin arvopapereihin ovat sallittuja, edellyttäen että valuuttariski suojataan kokonaisuudessaan;

| i) | niiden nettoarvo on kiinteä tai muuttuva. |
| --- | --- |

i)

niiden nettoarvo on kiinteä tai muuttuva.

| 3. | Poistetaan 8 artiklan 4 kohta. |
| --- | --- |

3.

Poistetaan 8 artiklan 4 kohta.

| 4. | Korvataan liitteessä I olevan osaa 1 2 jaksoa seuraavasti, tämän rajoittamatta tämän asetuksen 2 artiklan soveltamista:

  ”2 jakso:
     
  Rahamarkkinarahastojen yksilöintiperiaatteiden erittely:


  Tämän asetuksen 1 a artiklaa sovellettaessa






  a) | rahamarkkinainstrumentilla katsotaan olevan hyvä luottoluokka, jos jokainen instrumentin luokitellut hyväksytty luottoluokituslaitos on antanut parhaan tai toiseksi parhaan mahdollisen lyhyen aikavälin luottoluokituksen tai, jos instrumenttia ei ole luokiteltu, sen luottoluokka on hallinnointiyhtiön sisäisessä luottoluokitusmenettelyssä todettu tätä vastaavaksi. Jos hyväksytty luottoluokituslaitos jakaa parhaan lyhyen aikavälin luottoluokituksensa kahteen luokkaan, näitä kahta luokkaa pidetään yhtenä luokkana eli parhaana mahdollisena luottoluokitusluokkana; |
| --- | --- | --- |

4.

Korvataan liitteessä I olevan osaa 1 2 jaksoa seuraavasti, tämän rajoittamatta tämän asetuksen 2 artiklan soveltamista:

”2 jakso:
     
  Rahamarkkinarahastojen yksilöintiperiaatteiden erittely:

Tämän asetuksen 1 a artiklaa sovellettaessa

a)

rahamarkkinainstrumentilla katsotaan olevan hyvä luottoluokka, jos jokainen instrumentin luokitellut hyväksytty luottoluokituslaitos on antanut parhaan tai toiseksi parhaan mahdollisen lyhyen aikavälin luottoluokituksen tai, jos instrumenttia ei ole luokiteltu, sen luottoluokka on hallinnointiyhtiön sisäisessä luottoluokitusmenettelyssä todettu tätä vastaavaksi. Jos hyväksytty luottoluokituslaitos jakaa parhaan lyhyen aikavälin luottoluokituksensa kahteen luokkaan, näitä kahta luokkaa pidetään yhtenä luokkana eli parhaana mahdollisena luottoluokitusluokkana;

| b) | poiketen a kohdan mukaisesta vaatimuksesta rahamarkkinarahastolla voi olla julkisyhteisön liikkeeseen laskemia instrumentteja, joiden luokitus on vähintään ”sijoituskelpoinen”; tässä ”julkisyhteisön liikkeeseen laskemilla instrumenteilla” tarkoitetaan jäsenvaltion valtionhallinnon, aluehallinnon, kunnan tai keskuspankin taikka EKP:n, Euroopan unionin tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemia tai takaamia rahamarkkinainstrumentteja; |
| --- | --- |

b)

poiketen a kohdan mukaisesta vaatimuksesta rahamarkkinarahastolla voi olla julkisyhteisön liikkeeseen laskemia instrumentteja, joiden luokitus on vähintään ”sijoituskelpoinen”; tässä ”julkisyhteisön liikkeeseen laskemilla instrumenteilla” tarkoitetaan jäsenvaltion valtionhallinnon, aluehallinnon, kunnan tai keskuspankin taikka EKP:n, Euroopan unionin tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemia tai takaamia rahamarkkinainstrumentteja;

| c) | juoksuajan laskeminen perustuu arvopaperin, myös strukturoidun rahoitusinstrumentin, painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa lakiperusteiseen lunastukseen jäljellä olevaan juoksuaikaan. Jos rahoitusinstrumenttiin kuitenkin kuuluu myyntioptio, myyntioption toteutuspäivämäärää voidaan käyttää lakiperusteisen jäljellä olevan juoksuajan sijaan vain, jos seuraavat edellytykset jatkuvasti täyttyvät:






  — | hallinnointiyhtiöllä on oikeus toteuttaa myyntioptio toteutuspäivämääränä, |
| --- | --- | --- |

c)

juoksuajan laskeminen perustuu arvopaperin, myös strukturoidun rahoitusinstrumentin, painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa lakiperusteiseen lunastukseen jäljellä olevaan juoksuaikaan. Jos rahoitusinstrumenttiin kuitenkin kuuluu myyntioptio, myyntioption toteutuspäivämäärää voidaan käyttää lakiperusteisen jäljellä olevan juoksuajan sijaan vain, jos seuraavat edellytykset jatkuvasti täyttyvät:

—

hallinnointiyhtiöllä on oikeus toteuttaa myyntioptio toteutuspäivämääränä,

| — | myyntioption toteutushinta on lähellä instrumentin oletettua arvoa seuraavana toteutuspäivämääränä, |
| --- | --- |

—

myyntioption toteutushinta on lähellä instrumentin oletettua arvoa seuraavana toteutuspäivämääränä,

| — | rahamarkkinarahaston sijoitusstrategian perusteella on pääteltävissä, että optio käytetään seuraavana toteutuspäivämääränä; |
| --- | --- |

—

rahamarkkinarahaston sijoitusstrategian perusteella on pääteltävissä, että optio käytetään seuraavana toteutuspäivämääränä;

| d) | Kun lasketaan sekä painotettu keskimääräinen elinaika että painotettu keskimääräinen juoksuaika, rahoitusjohdannaisten, talletusten sekä tehokkaiden salkunhoitotekniikkojen vaikutukset on otettava huomioon; |
| --- | --- |

d)

Kun lasketaan sekä painotettu keskimääräinen elinaika että painotettu keskimääräinen juoksuaika, rahoitusjohdannaisten, talletusten sekä tehokkaiden salkunhoitotekniikkojen vaikutukset on otettava huomioon;

| e) | ”painotetulla keskimääräisellä juoksuajalla” (WAM) tarkoitetaan rahaston kaikkien arvopapereiden keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa; keskimäärää laskettaessa arvopaperit painotetaan sen mukaan, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on; vaihtuvakorkoisten instrumentin kohdalla juoksuaikana pidetään jäljellä olevaa aikaa seuraavaan korkotason tarkistukseen rahamarkkinakorkoa vastaavaksi eikä jäljellä olevaa aikaa pääoman takaisinmaksuun. Käytännössä painotettua keskimääräistä juoksuaikaa käytetään mittaamaan rahamarkkinarahaston herkkyyttä rahamarkkinakorkojen muutoksille; |
| --- | --- |

e)

”painotetulla keskimääräisellä juoksuajalla” (WAM) tarkoitetaan rahaston kaikkien arvopapereiden keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa; keskimäärää laskettaessa arvopaperit painotetaan sen mukaan, kuinka paljon kutakin instrumenttia rahastossa on; vaihtuvakorkoisten instrumentin kohdalla juoksuaikana pidetään jäljellä olevaa aikaa seuraavaan korkotason tarkistukseen rahamarkkinakorkoa vastaavaksi eikä jäljellä olevaa aikaa pääoman takaisinmaksuun. Käytännössä painotettua keskimääräistä juoksuaikaa käytetään mittaamaan rahamarkkinarahaston herkkyyttä rahamarkkinakorkojen muutoksille;

| f) | ”painotetulla keskimääräisellä elinajalla” (WAL) tarkoitetaan rahastossa olevien arvopaperien painotettua keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa eli jäljellä olevaa aikaa pääoman takaisinmaksuun; korkoa ei oteta huomioon eikä diskonttausta tehdä. Toisin kun painotetun keskimääräisen juoksuajan kohdalla painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa korkotason tarkistuspäivän käyttö ei ole vaihtuvakorkoisten arvopapereiden ja strukturoitujen rahoitusinstrumenttien osalta sallittua, vaan on käytettävä takaisinmaksupäivää. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään luottoriskin mittaamiseen, koska luottoriski on sitä suurempi mitä pidempään pääoman takaisinmaksua lykätään. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään myös likviditeettiriskin mittaamiseen; |
| --- | --- |

f)

”painotetulla keskimääräisellä elinajalla” (WAL) tarkoitetaan rahastossa olevien arvopaperien painotettua keskimääräistä jäljellä olevaa juoksuaikaa eli jäljellä olevaa aikaa pääoman takaisinmaksuun; korkoa ei oteta huomioon eikä diskonttausta tehdä. Toisin kun painotetun keskimääräisen juoksuajan kohdalla painotettua keskimääräistä elinaikaa laskettaessa korkotason tarkistuspäivän käyttö ei ole vaihtuvakorkoisten arvopapereiden ja strukturoitujen rahoitusinstrumenttien osalta sallittua, vaan on käytettävä takaisinmaksupäivää. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään luottoriskin mittaamiseen, koska luottoriski on sitä suurempi mitä pidempään pääoman takaisinmaksua lykätään. Painotettua keskimääräistä elinaikaa käytetään myös likviditeettiriskin mittaamiseen;

| g) | ”rahamarkkinainstrumentilla” tarkoitetaan instrumentteja, joilla tavallisesti käydään kauppaa rahamarkkinoilla ja jotka voidaan muuttaa helposti rahaksi ja joiden arvo voidaan määritellä tarkasti milloin tahansa; |
| --- | --- |

g)

”rahamarkkinainstrumentilla” tarkoitetaan instrumentteja, joilla tavallisesti käydään kauppaa rahamarkkinoilla ja jotka voidaan muuttaa helposti rahaksi ja joiden arvo voidaan määritellä tarkasti milloin tahansa;

| h) | ”hallinnointiyhtiöllä” tarkoitetaan yhtiötä, jonka tavanomaista liiketoimintaa on rahamarkkinarahaston salkun hoitaminen.”. |
| --- | --- |

h)

”hallinnointiyhtiöllä” tarkoitetaan yhtiötä, jonka tavanomaista liiketoimintaa on rahamarkkinarahaston salkun hoitaminen.”.

2 artikla

Siirtymäsäännökset

Kansalliset keskuspankit voivat enintään 31 päivään tammikuuta 2012 asti jatkaa tilastotietojen keräämistä kotimaassa olevilta rahamarkkinarahastoilta, jotka on yksilöity asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä I olevan 1 osan entisen 2 jakson mukaisesti. Ne ilmoittavat kaikille rahamarkkinarahastoille tämän siirtymäsäännöksen soveltamisesta. Kansalliset keskuspankit aloittavat tilastotietojen keruun asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 1 a artiklan mukaisesti yksilöidyiltä rahamarkkinarahastoilta viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2012.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20. päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä elokuuta 2011.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  K(2011) 5090 lopullinen.

2

(3)  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

3

(4)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

4

(5)  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.”

5

(6)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.”

6

---

PÄÄTÖKSET

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/16

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/522/YUTP,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/273/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä toukokuuta 2011 päätöksen 2011/273/YUTP Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä toukokuuta 2011 päätöksen 2011/273/YUTP Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä (1).

| (2) | Unioni tuomitsi 18 päivänä elokuuta 2011 erittäin voimakassanaisesti Bashar al-Assadin ja hänen hallintonsa omaan kansaan kohdistamat raa'at sortotoimet, joiden seurauksena useita Syyrian kansalaisia on kuollut tai loukkaantunut. Unioni on toistuvasti painottanut, että raa’at tukahduttamistoimet on lopetettava, pidätetyt mielenosoittajat on vapautettava, kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä tiedotusvälineille on sallittava vapaa pääsy ja todellinen ja osallistava kansallinen vuoropuhelu on aloitettava. Syyrian johto on kuitenkin ollut välittämättä unionin sekä laajan kansainvälisen yhteisön kehotuksista. |
| --- | --- |

(2)

Unioni tuomitsi 18 päivänä elokuuta 2011 erittäin voimakassanaisesti Bashar al-Assadin ja hänen hallintonsa omaan kansaan kohdistamat raa'at sortotoimet, joiden seurauksena useita Syyrian kansalaisia on kuollut tai loukkaantunut. Unioni on toistuvasti painottanut, että raa’at tukahduttamistoimet on lopetettava, pidätetyt mielenosoittajat on vapautettava, kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä tiedotusvälineille on sallittava vapaa pääsy ja todellinen ja osallistava kansallinen vuoropuhelu on aloitettava. Syyrian johto on kuitenkin ollut välittämättä unionin sekä laajan kansainvälisen yhteisön kehotuksista.

| (3) | Tilanteen johdosta unioni on päättänyt hyväksyä lisää Syyrian hallintoon kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Tilanteen johdosta unioni on päättänyt hyväksyä lisää Syyrian hallintoon kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä.

| (4) | Maahanpääsyä koskevia rajoituksia sekä varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava useampiin sellaisiin henkilöihin ja yhteisöihin, jotka hyötyvät nykyisen hallinnon toteuttamasta politiikasta tai tukevat sitä, erityisesti henkilöihin ja yhteisöihin, jotka rahoittavat nykyistä hallintoa tai antavat logistiikkatukea sille, erityisesti turvallisuusviranomaisille, tai jotka haittaavat pyrkimyksiä rauhanomaiseen siirtymiseen demokratiaan Syyriassa. |
| --- | --- |

(4)

Maahanpääsyä koskevia rajoituksia sekä varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava useampiin sellaisiin henkilöihin ja yhteisöihin, jotka hyötyvät nykyisen hallinnon toteuttamasta politiikasta tai tukevat sitä, erityisesti henkilöihin ja yhteisöihin, jotka rahoittavat nykyistä hallintoa tai antavat logistiikkatukea sille, erityisesti turvallisuusviranomaisille, tai jotka haittaavat pyrkimyksiä rauhanomaiseen siirtymiseen demokratiaan Syyriassa.

| (5) | Lisäksi raakaöljyn ja öljytuotteiden osto, tuonti ja kuljetus Syyriasta olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi raakaöljyn ja öljytuotteiden osto, tuonti ja kuljetus Syyriasta olisi kiellettävä.

| (6) | Tältä osin olisi huomattava, että neuvosto on 2 päivänä syyskuuta 2011 antamallaan päätöksellä (2011/523/EU) päättänyt Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan välisen yhteistyösopimuksen (2) osittaisesta keskeyttämisestä (3), |
| --- | --- |

(6)

Tältä osin olisi huomattava, että neuvosto on 2 päivänä syyskuuta 2011 antamallaan päätöksellä (2011/523/EU) päättänyt Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan välisen yhteistyösopimuksen (2) osittaisesta keskeyttämisestä (3),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan neuvoston päätös 2011/273/YUTP seuraavasti:

| 1) | Lisätään artiklat seuraavasti:
  ”2 a artikla
  1.   Kielletään raakaöljyn ja öljytuotteiden osto, tuonti ja kuljetus Syyriasta.
  2.   Kielletään 1 kohdassa tarkoitettuihin kieltoihin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, mukaan lukien johdannaiset, sekä mainittuihin kieltoihin liittyvien vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti.
  3.   Kielletään tietoinen tai tarkoituksellinen osallistuminen toimintaan, jonka tarkoituksena tai tuloksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.
  2 b artikla
  Edellä 2 a artiklassa säädetyt kiellot eivät rajoita sellaisten velvoitteiden, jotka perustuvat ennen 2 päivänä syyskuuta 2011 tehtyihin sopimuksiin, täytäntöönpanoa 15 päivään marraskuuta 2011 saakka.”
  ”4 a artikla
  Liitteessä lueteltujen nimettyjen henkilöiden tai yhteisöjen tai muiden henkilöiden tai yhteisöjen Syyriassa, Syyrian hallitus mukaan lukien, taikka henkilöiden tai yhteisöjen, jotka esittävät vaateen tällaisen henkilön tai yhteisön välityksellä tai puolesta, vaateita, mukaan lukien korvausvaateet tai muut tämänkaltaiset vaateet kuten kuittausvaatimukset tai vakuudelliset vaatimukset, ei oteta huomioon sellaisten sopimusten tai liiketoimien yhteydessä, joiden suorittamiseen ovat suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain, vaikuttaneet tässä päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”2 a artikla

1.   Kielletään raakaöljyn ja öljytuotteiden osto, tuonti ja kuljetus Syyriasta.

2.   Kielletään 1 kohdassa tarkoitettuihin kieltoihin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, mukaan lukien johdannaiset, sekä mainittuihin kieltoihin liittyvien vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti.

3.   Kielletään tietoinen tai tarkoituksellinen osallistuminen toimintaan, jonka tarkoituksena tai tuloksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.

2 b artikla

Edellä 2 a artiklassa säädetyt kiellot eivät rajoita sellaisten velvoitteiden, jotka perustuvat ennen 2 päivänä syyskuuta 2011 tehtyihin sopimuksiin, täytäntöönpanoa 15 päivään marraskuuta 2011 saakka.”

”4 a artikla

Liitteessä lueteltujen nimettyjen henkilöiden tai yhteisöjen tai muiden henkilöiden tai yhteisöjen Syyriassa, Syyrian hallitus mukaan lukien, taikka henkilöiden tai yhteisöjen, jotka esittävät vaateen tällaisen henkilön tai yhteisön välityksellä tai puolesta, vaateita, mukaan lukien korvausvaateet tai muut tämänkaltaiset vaateet kuten kuittausvaatimukset tai vakuudelliset vaatimukset, ei oteta huomioon sellaisten sopimusten tai liiketoimien yhteydessä, joiden suorittamiseen ovat suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain, vaikuttaneet tässä päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen liitteessä lueteltujen henkilöiden, jotka ovat vastuussa siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa tai jotka hyötyvät Syyrian nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä, ja heitä lähellä olevien henkilöiden pääsy alueelleen tai kauttakulku alueensa kautta.”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen liitteessä lueteltujen henkilöiden, jotka ovat vastuussa siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa tai jotka hyötyvät Syyrian nykyisestä hallinnosta tai tukevat sitä, ja heitä lähellä olevien henkilöiden pääsy alueelleen tai kauttakulku alueensa kautta.”.

| 3) | Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäädytetään kaikki liitteessä luetelluille siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa vastuussa oleville henkilöille, nykyisestä hallinnosta hyötyville tai sitä tukeville henkilöille ja yhteisöille sekä näitä henkilöitä ja yhteisöjä lähellä oleville henkilöille ja yhteisöille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäädytetään kaikki liitteessä luetelluille siviiliväestöön kohdistuneista väkivaltaisista tukahduttamistoimista Syyriassa vastuussa oleville henkilöille, nykyisestä hallinnosta hyötyville tai sitä tukeville henkilöille ja yhteisöille sekä näitä henkilöitä ja yhteisöjä lähellä oleville henkilöille ja yhteisöille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.”.

| 4) | Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:






  ”e) | ovat tarpeen humanitaarisiin tarkoituksiin kuten avun toimittamiseen tai sen toimittamisen helpottamiseen, mukaan lukien lääkintätarvikkeet, elintarvikkeet, humanitaariset työntekijät ja näihin liittyvä apu, tai ulkomaiden kansalaisten evakuoimiseen Syyriasta; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”e)

ovat tarpeen humanitaarisiin tarkoituksiin kuten avun toimittamiseen tai sen toimittamisen helpottamiseen, mukaan lukien lääkintätarvikkeet, elintarvikkeet, humanitaariset työntekijät ja näihin liittyvä apu, tai ulkomaiden kansalaisten evakuoimiseen Syyriasta;

| f) | maksetaan kansainvälisen oikeuden nojalla koskemattomuutta nauttivan diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön tilille tai tililtä, mikäli tällaiset maksut on tarkoitettu käytettäviksi kyseisen diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön virallisiin tarkoituksiin.”. |
| --- | --- |

f)

maksetaan kansainvälisen oikeuden nojalla koskemattomuutta nauttivan diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön tilille tai tililtä, mikäli tällaiset maksut on tarkoitettu käytettäviksi kyseisen diplomaatti- tai konsuliedustuston tai kansainvälisen järjestön virallisiin tarkoituksiin.”.

2 artikla

Lisätään tämän päätöksen liitteessä luetellut henkilöt ja yhteisöt päätöksen 2011/273/YUTP liitteessä olevaan luetteloon.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EUVL L 121, 10.5.2011, s. 11.

1

(2)  EYVL L 269, 27.9.1978, s. 2.

2

(3)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 19.

3

---

LIITE

2 artiklassa tarkoitetut henkilöt ja yhteisöt

A.   Henkilöt

| | Nimi | Tunnistetiedot
  (syntymäaika, syntymäpaikka yms.) | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fares CHEHABI | | Alepin kauppa- ja teollisuuskamarin puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 2. | Emad GHRAIWATI | | Damaskoksen teollisuuskamarin puheenjohtaja (Zuhair Ghraiwati Sons). Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 3. | Tarif AKHRAS | | Akhras-konsernin (perushyödykkeet ja niihin liittyvä kaupankäynti, jalostus sekä logistiikka) perustaja, kaupunki: Homs. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |
| 4. | Issam ANBOUBA | | Issam Anbouba Est. for agro-industry -yhtiön puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa. | 2.09.2011 |

Nimi

Tunnistetiedot

(syntymäaika, syntymäpaikka yms.)

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Fares CHEHABI

Alepin kauppa- ja teollisuuskamarin puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

2.

Emad GHRAIWATI

Damaskoksen teollisuuskamarin puheenjohtaja (Zuhair Ghraiwati Sons). Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

3.

Tarif AKHRAS

Akhras-konsernin (perushyödykkeet ja niihin liittyvä kaupankäynti, jalostus sekä logistiikka) perustaja, kaupunki: Homs. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

4.

Issam ANBOUBA

Issam Anbouba Est. for agro-industry -yhtiön puheenjohtaja. Tukee taloudellisesti Syyrian hallintoa.

2.09.2011

B.   Yhteisöt

| | Nimi | Tunnistetiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mada Transport | Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö
  (osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62) | Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö. | 2.09.2011 |
| 2. | Cham Investment Group | Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö
  (osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62) | Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö. | 2.09.2011 |
| 3. | Real Estate Bank | Osoite: Insurance Bldg, Yousef Al-azmeh |
| sqr., Damaskos |
| P.O. Box: 2337 Damaskos |
| Syyrian Arabitasavalta |
| Puh.: (+963) 11 2456777 ja 2218602 |
| Faksi: (+963) 11 2237938 ja 2211186 |
| Pankin sähköpostiosoite: Publicrelations@reb.sy, |
| www-sivut: www.reb.sy |

Nimi

Tunnistetiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

1.

Mada Transport

Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö

(osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62)

Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö.

2.09.2011

2.

Cham Investment Group

Cham Holding -yhtiön tytäryhtiö

(osoite: Sehanya daraa Highway, PO Box 9525, puh.: 00 963 11 99 62)

Hallintoa rahoittava taloudellinen yhteisö.

2.09.2011

3.

Real Estate Bank

Osoite: Insurance Bldg, Yousef Al-azmeh

sqr., Damaskos

P.O. Box: 2337 Damaskos

Syyrian Arabitasavalta

Puh.: (+963) 11 2456777 ja 2218602

Faksi: (+963) 11 2237938 ja 2211186

Pankin sähköpostiosoite: Publicrelations@reb.sy,

www-sivut: www.reb.sy

Valtion omistama pankki, joka antaa rahoitustukea hallinnolle.

2.09.2011

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/19

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 2 päivänä syyskuuta 2011,

Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä

(2011/523/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousyhteisö ja Syyrian arabitasavalta tekivät 18 päivänä tammikuuta 1977 yhteistyösopimuksen (1), jäljempänä ”yhteistyösopimus”, jonka tavoitteena on edistää sopimuspuolten välistä kattavaa yhteistyötä niiden välisten suhteiden lujittamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousyhteisö ja Syyrian arabitasavalta tekivät 18 päivänä tammikuuta 1977 yhteistyösopimuksen (1), jäljempänä ”yhteistyösopimus”, jonka tavoitteena on edistää sopimuspuolten välistä kattavaa yhteistyötä niiden välisten suhteiden lujittamiseksi.

| (2) | Yhteistyösopimus perustuu sopimuspuolten yhteiseen haluun ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen. |
| --- | --- |

(2)

Yhteistyösopimus perustuu sopimuspuolten yhteiseen haluun ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen.

| (3) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan unionin on kansainvälisissä suhteissaan erityisesti edistettävä osaltaan rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksien suojelua sekä kansainvälisen oikeuden tarkkaa noudattamista ja kehittämistä, etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden kunnioittamista. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan unionin on kansainvälisissä suhteissaan erityisesti edistettävä osaltaan rauhaa, turvallisuutta ja ihmisoikeuksien suojelua sekä kansainvälisen oikeuden tarkkaa noudattamista ja kehittämistä, etenkin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden kunnioittamista.

| (4) | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaan unionin toiminnan kansainvälisellä tasolla on perustuttava sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin, joita unioni pyrkii edistämään muualla maailmassa: demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo ja yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaan unionin toiminnan kansainvälisellä tasolla on perustuttava sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin, joita unioni pyrkii edistämään muualla maailmassa: demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo ja yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen.

| (5) | Syyriassa on maaliskuusta 2011 alkaen protestoitu lisääntyvässä määrin tiettyjä maan virkamiesten vallan väärinkäyttötapauksia vastaan, minkä taustalla on vaikuttanut myös kasvava taloudellinen ja poliittinen tyytymättömyys. Syrjäseuduilta alkaneet varovaiset protestit ovat kehittyneet maanlaajuiseksi kansannousuksi. Syyrian viranomaiset ovat reagoineet ja reagoivat edelleen hyvin väkivaltaisella tavalla muun muassa ampumalla rauhanomaisesti mieltään osoittaneita henkilöitä. |
| --- | --- |

(5)

Syyriassa on maaliskuusta 2011 alkaen protestoitu lisääntyvässä määrin tiettyjä maan virkamiesten vallan väärinkäyttötapauksia vastaan, minkä taustalla on vaikuttanut myös kasvava taloudellinen ja poliittinen tyytymättömyys. Syrjäseuduilta alkaneet varovaiset protestit ovat kehittyneet maanlaajuiseksi kansannousuksi. Syyrian viranomaiset ovat reagoineet ja reagoivat edelleen hyvin väkivaltaisella tavalla muun muassa ampumalla rauhanomaisesti mieltään osoittaneita henkilöitä.

| (6) | YK:n ihmisoikeusvaltuutettu antoi 18 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelemään kokoontuneelle ihmisoikeusneuvoston 17. erikoisistunnolle lausunnon, jossa hän muistutti, että ihmisoikeusneuvoston pyytämä Syyriaan lähetetty tiedonkeruuvaltuuskunta oli 18 päivänä elokuuta päivätyssä raportissaan todennut Syyrian turvallisuus- ja sotilasjoukkojen syyllistyneen laajoihin tai järjestelmällisiin ihmisoikeusloukkauksiin kuten murhiin, tahdonvastaisiin katoamisiin, kidutukseen, vapaudenriistoon ja vainoon. Ihmisoikeusvaltuutettu katsoi, että näiden toimien laajuus ja luonne saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kehotti turvallisuusneuvoston jäseniä harkitsemaan Syyriassa vallitsevan tilanteen saattamista kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(6)

YK:n ihmisoikeusvaltuutettu antoi 18 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelemään kokoontuneelle ihmisoikeusneuvoston 17. erikoisistunnolle lausunnon, jossa hän muistutti, että ihmisoikeusneuvoston pyytämä Syyriaan lähetetty tiedonkeruuvaltuuskunta oli 18 päivänä elokuuta päivätyssä raportissaan todennut Syyrian turvallisuus- ja sotilasjoukkojen syyllistyneen laajoihin tai järjestelmällisiin ihmisoikeusloukkauksiin kuten murhiin, tahdonvastaisiin katoamisiin, kidutukseen, vapaudenriistoon ja vainoon. Ihmisoikeusvaltuutettu katsoi, että näiden toimien laajuus ja luonne saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kehotti turvallisuusneuvoston jäseniä harkitsemaan Syyriassa vallitsevan tilanteen saattamista kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi.

| (7) | Samana päivänä unioni tuomitsi Bashar Al-Assadin ja hänen hallintonsa omaan kansaansa kohdistamat raa’at sortotoimet, joiden seurauksena useita Syyrian kansalaisia on kuollut tai loukkaantunut. Unioni on toistuvasti painottanut, että raa’at tukahduttamistoimet on lopetettava, pidätetyt mielenosoittajat on vapautettava, kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä tiedotusvälineille on sallittava vapaa pääsy ja maassa on aloitettava todellinen ja osallistava kansallinen vuoropuhelu. Syyrian johto on kuitenkin päättäväisesti torjunut unionin ja laajemman kansainvälisen yhteisön vaatimukset. |
| --- | --- |

(7)

Samana päivänä unioni tuomitsi Bashar Al-Assadin ja hänen hallintonsa omaan kansaansa kohdistamat raa’at sortotoimet, joiden seurauksena useita Syyrian kansalaisia on kuollut tai loukkaantunut. Unioni on toistuvasti painottanut, että raa’at tukahduttamistoimet on lopetettava, pidätetyt mielenosoittajat on vapautettava, kansainvälisille humanitaarisille järjestöille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä tiedotusvälineille on sallittava vapaa pääsy ja maassa on aloitettava todellinen ja osallistava kansallinen vuoropuhelu. Syyrian johto on kuitenkin päättäväisesti torjunut unionin ja laajemman kansainvälisen yhteisön vaatimukset.

| (8) | Ihmisoikeusneuvosto antoi 23 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallassa tapahtuneita vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskevan päätöslauselman, jossa se tuomitsi jyrkästi Syyrian viranomaisten jatkuvat vakavat ihmisoikeusloukkaukset, vetosi jälleen Syyrian viranomaisiin, jotta nämä täyttäisivät kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa, painotti kansainvälisen oikeuden väitettyjen rikkomisten, myös mahdollisten ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten, kansainvälisen, avoimen, riippumattoman ja pikaisen tutkinnan tarvetta ja tarvetta saattaa syylliset vastuuseen sekä päätti lähettää riippumattoman kansainvälisen tutkimuskomission tutkimaan kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön rikkomisia Syyriassa. |
| --- | --- |

(8)

Ihmisoikeusneuvosto antoi 23 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallassa tapahtuneita vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskevan päätöslauselman, jossa se tuomitsi jyrkästi Syyrian viranomaisten jatkuvat vakavat ihmisoikeusloukkaukset, vetosi jälleen Syyrian viranomaisiin, jotta nämä täyttäisivät kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa, painotti kansainvälisen oikeuden väitettyjen rikkomisten, myös mahdollisten ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten, kansainvälisen, avoimen, riippumattoman ja pikaisen tutkinnan tarvetta ja tarvetta saattaa syylliset vastuuseen sekä päätti lähettää riippumattoman kansainvälisen tutkimuskomission tutkimaan kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön rikkomisia Syyriassa.

| (9) | Yhteistyösopimuksen johdanto-osan mukaan molemmat sopimuspuolet halusivat kyseisen sopimuksen tekemällä ilmaista keskinäisen tahtonsa ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen. Nykyisissä olosuhteissa unioni katsoo, että Syyrian tämänhetkinen tilanne rikkoo selkeästi Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita, jotka muodostavat Syyrian ja unionin välisen yhteistyön perustan. |
| --- | --- |

(9)

Yhteistyösopimuksen johdanto-osan mukaan molemmat sopimuspuolet halusivat kyseisen sopimuksen tekemällä ilmaista keskinäisen tahtonsa ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen. Nykyisissä olosuhteissa unioni katsoo, että Syyrian tämänhetkinen tilanne rikkoo selkeästi Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita, jotka muodostavat Syyrian ja unionin välisen yhteistyön perustan.

| (10) | Ottaen huomioon, että Syyria on syyllistynyt yleisen kansainvälisen oikeuden ja Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden erittäin vakavaan rikkomiseen, unioni on päättänyt ottaa käyttöön uusia Syyrian hallintoon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Ottaen huomioon, että Syyria on syyllistynyt yleisen kansainvälisen oikeuden ja Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden erittäin vakavaan rikkomiseen, unioni on päättänyt ottaa käyttöön uusia Syyrian hallintoon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä.

| (11) | Näin ollen yhteistyösopimuksen soveltaminen olisi osittain keskeytettävä siihen saakka, kunnes Syyrian viranomaiset lopettavat ihmisoikeuksien järjestelmällisen rikkomisen ja niiden voidaan jälleen katsoa noudattavan yleistä kansainvälistä oikeutta ja periaatteita, jotka muodostavat yhteistyösopimuksen perustan. |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen yhteistyösopimuksen soveltaminen olisi osittain keskeytettävä siihen saakka, kunnes Syyrian viranomaiset lopettavat ihmisoikeuksien järjestelmällisen rikkomisen ja niiden voidaan jälleen katsoa noudattavan yleistä kansainvälistä oikeutta ja periaatteita, jotka muodostavat yhteistyösopimuksen perustan.

| (12) | Ottaen huomioon, että keskeyttämisen olisi tarkoitus kohdistua ainoastaan Syyrian viranomaisiin eikä Syyrian kansaan, keskeyttämisen olisi oltava rajoitettu. Koska tällä hetkellä raakaöljy ja öljytuotteet ovat niitä tuotteita, joiden kauppa hyödyttää Syyrian nykyistä hallintoa eniten ja sen myötä tukee sen sortopolitiikkaa, yhteistyösopimuksen soveltamisen keskeyttämisen olisi rajoituttava koskemaan raakaöljyä ja öljytuotteita, |
| --- | --- |

(12)

Ottaen huomioon, että keskeyttämisen olisi tarkoitus kohdistua ainoastaan Syyrian viranomaisiin eikä Syyrian kansaan, keskeyttämisen olisi oltava rajoitettu. Koska tällä hetkellä raakaöljy ja öljytuotteet ovat niitä tuotteita, joiden kauppa hyödyttää Syyrian nykyistä hallintoa eniten ja sen myötä tukee sen sortopolitiikkaa, yhteistyösopimuksen soveltamisen keskeyttämisen olisi rajoituttava koskemaan raakaöljyä ja öljytuotteita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen 12, 14 ja 15 artiklan soveltaminen keskeytetään tämän päätöksen liitteessä lueteltujen toimenpiteiden osalta.

2 artikla

Tästä päätöksestä ilmoitetaan Syyrian arabitasavallalle.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EYVL L 269, 27.9.1978, s. 2.

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä

| 1) | Raakaöljyn tai öljytuotteiden tuonti unioniin, mikäli ne






  a) | ovat peräisin Syyriasta; tai |
| --- | --- | --- |

1)

Raakaöljyn tai öljytuotteiden tuonti unioniin, mikäli ne

a)

ovat peräisin Syyriasta; tai

| b) | on viety Syyriasta; |
| --- | --- |

b)

on viety Syyriasta;

| 2) | Syyriassa olevan tai Syyriasta peräisin olevan raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen; |
| --- | --- |

2)

Syyriassa olevan tai Syyriasta peräisin olevan raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen;

| 3) | raakaöljyn tai öljytuotteiden kuljetus, mikäli ne ovat peräisin Syyriasta tai niitä viedään Syyriasta mihin tahansa muuhun maahan; |
| --- | --- |

3)

raakaöljyn tai öljytuotteiden kuljetus, mikäli ne ovat peräisin Syyriasta tai niitä viedään Syyriasta mihin tahansa muuhun maahan;

| 4) | 1, 2 ja 3 kohtaan liittyvän rahoituksen tai rahoitusavun, myös johdannaisten, sekä vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti; ja |
| --- | --- |

4)

1, 2 ja 3 kohtaan liittyvän rahoituksen tai rahoitusavun, myös johdannaisten, sekä vakuutusten ja jälleenvakuutusten myöntäminen suoraan tai välillisesti; ja

| 5) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on 1, 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

5)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on 1, 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen suoraan tai välillisesti.

---

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/22

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä maaliskuuta 2011,

valtiontuesta C 28/05 (ex NN 18/05 ja N 517/2000), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1764)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2011/524/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I.   MENETTELY

| (1) | Saksan viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä ja 7 päivänä elokuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellään aikomuksestaan myöntää investointitukea. Suunniteltu tuki-intensiteetti on 35 prosenttia, ja tuki on tarkoitus myöntää yritysten Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investointihankkeeseen, joka tähtää integroidun puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Suunniteltu tuki kirjattiin tukirekisteriin numerolla N 517/2000. |
| --- | --- |

(1)

Saksan viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä ja 7 päivänä elokuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellään aikomuksestaan myöntää investointitukea. Suunniteltu tuki-intensiteetti on 35 prosenttia, ja tuki on tarkoitus myöntää yritysten Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investointihankkeeseen, joka tähtää integroidun puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Suunniteltu tuki kirjattiin tukirekisteriin numerolla N 517/2000.

| (2) | Saatuaan lisätietoja komissio teki 25 päivänä heinäkuuta 2001 päätöksen olla vastustamatta 35 prosentin tuki-intensiteettiä alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3) nojalla, jäljempänä ’vuoden 1998 monialaiset puitteet’. |
| --- | --- |

(2)

Saatuaan lisätietoja komissio teki 25 päivänä heinäkuuta 2001 päätöksen olla vastustamatta 35 prosentin tuki-intensiteettiä alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3) nojalla, jäljempänä ’vuoden 1998 monialaiset puitteet’.

| (3) | Unionin tuomioistuin päätti kuitenkin asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, 1 päivänä joulukuuta 2004 annetussa tuomiossaan (4) kumota kyseinen komission päätöksen. |
| --- | --- |

(3)

Unionin tuomioistuin päätti kuitenkin asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, 1 päivänä joulukuuta 2004 annetussa tuomiossaan (4) kumota kyseinen komission päätöksen.

| (4) | Tästä syystä komission on tehtävä Saksan viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 tekemän ilmoituksen perusteella uusi päätös. |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä komission on tehtävä Saksan viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 tekemän ilmoituksen perusteella uusi päätös.

| (5) | Komissio kysyi 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Saksalta, haluaisivatko viranomaiset toimittaa komission päätöksen kumoamisen vuoksi lisätietoja 7 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn ilmoitukseen. Viranomaisia muistutettiin asiasta 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Saksan viranomaiset vastasivat 23 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä mutta eivät toimittaneet tässä vaiheessa lisätietoja. |
| --- | --- |

(5)

Komissio kysyi 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Saksalta, haluaisivatko viranomaiset toimittaa komission päätöksen kumoamisen vuoksi lisätietoja 7 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn ilmoitukseen. Viranomaisia muistutettiin asiasta 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Saksan viranomaiset vastasivat 23 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä mutta eivät toimittaneet tässä vaiheessa lisätietoja.

| (6) | Saksa oli myöntänyt kyseisen tuen helmikuussa 2000 sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi sen. Saksan viranomaiset aloittivat tuen maksun sen jälkeen, kun komissio oli 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehnyt päätöksen olla vastustamatta toimenpidettä. |
| --- | --- |

(6)

Saksa oli myöntänyt kyseisen tuen helmikuussa 2000 sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi sen. Saksan viranomaiset aloittivat tuen maksun sen jälkeen, kun komissio oli 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehnyt päätöksen olla vastustamatta toimenpidettä.

| (7) | Koska tuomioistuin kumosi tuomiollaan 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen, Saksan viranomaisten on katsottava nykyisen oikeustilanteen vastaavan tilannetta, jossa päätöstä ei ole tehty. Saksa ei siis ole saanut komission hyväksyntää suunnitellulle tuki-intensiteetille (5). Tämän vuoksi komissio kirjasi asian sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 18/05. |
| --- | --- |

(7)

Koska tuomioistuin kumosi tuomiollaan 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen, Saksan viranomaisten on katsottava nykyisen oikeustilanteen vastaavan tilannetta, jossa päätöstä ei ole tehty. Saksa ei siis ole saanut komission hyväksyntää suunnitellulle tuki-intensiteetille (5). Tämän vuoksi komissio kirjasi asian sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 18/05.

| (8) | Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea.

| (9) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(9)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (10) | Komissio sai yhden huomautuksen asianomaisilta osapuolilta. Tämä huomautus toimitettiin Saksan viranomaisille kommentoitavaksi. Saksa toimitti huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2005 ja 24 päivänä tammikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio sai yhden huomautuksen asianomaisilta osapuolilta. Tämä huomautus toimitettiin Saksan viranomaisille kommentoitavaksi. Saksa toimitti huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2005 ja 24 päivänä tammikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

| (11) | Saksa pyysi 28 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 7 artiklan 6 kohdan kolmannen virkkeen nojalla muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämistä, sillä Saksa ja Glunz AG olivat hakeneet Euroopan unionin tuomioistuimessa (yhdistetyt asiat C-75/05 P ja C-80/05 P) muutosta yleisen tuomioistuimen asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, antamaan tuomioon, ja kanteen käsittely oli vielä kesken. |
| --- | --- |

(11)

Saksa pyysi 28 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 7 artiklan 6 kohdan kolmannen virkkeen nojalla muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämistä, sillä Saksa ja Glunz AG olivat hakeneet Euroopan unionin tuomioistuimessa (yhdistetyt asiat C-75/05 P ja C-80/05 P) muutosta yleisen tuomioistuimen asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, antamaan tuomioon, ja kanteen käsittely oli vielä kesken.

| (12) | Komissio hyväksyi 9 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä menettelyn keskeyttämisen, kunnes unionin tuomioistuin antaisi ratkaisun yhdistetyissä asioissa C-75/05 P ja C-80/05 P, Saksa ym. vastaan Kronofrance. |
| --- | --- |

(12)

Komissio hyväksyi 9 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä menettelyn keskeyttämisen, kunnes unionin tuomioistuin antaisi ratkaisun yhdistetyissä asioissa C-75/05 P ja C-80/05 P, Saksa ym. vastaan Kronofrance.

| (13) | Unionin tuomioistuin vahvisti 11 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan tuomiossa (8) yleisen tuomioistuimen ratkaisun. Sen jälkeen asiaa C 28/05 koskeva muodollinen tutkintamenettely käynnistettiin uudelleen. |
| --- | --- |

(13)

Unionin tuomioistuin vahvisti 11 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan tuomiossa (8) yleisen tuomioistuimen ratkaisun. Sen jälkeen asiaa C 28/05 koskeva muodollinen tutkintamenettely käynnistettiin uudelleen.

| (14) | Saksa toimitti lisätietoja 4 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi vielä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(14)

Saksa toimitti lisätietoja 4 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi vielä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.

II.   TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   TUKITOIMENPIDE

| (15) | Das Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt päätti 29 päivänä helmikuuta 2000 myöntää investointitukea yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Tuen kokonaismäärä on 69 797 988 euroa. |
| --- | --- |

(15)

Das Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt päätti 29 päivänä helmikuuta 2000 myöntää investointitukea yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Tuen kokonaismäärä on 69 797 988 euroa.

| (16) | Viranomaisten 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan tuki myönnetään 46 201 868 euron avustuksena komission hyväksymän, alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman (9) mukaan. Tämä avustus on 23,17 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

(16)

Viranomaisten 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan tuki myönnetään 46 201 868 euron avustuksena komission hyväksymän, alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman (9) mukaan. Tämä avustus on 23,17 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista kustannuksista.

| (17) | Lisäksi vuonna 1999 annetun investointien verohuojennuslain (Investitionszulagengesetz) (10) nojalla myönnetään investointitukea, jonka määräksi komissio hyväksyi 23 596 120 euroa. Tämä investointituki on 11,83 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi vuonna 1999 annetun investointien verohuojennuslain (Investitionszulagengesetz) (10) nojalla myönnetään investointitukea, jonka määräksi komissio hyväksyi 23 596 120 euroa. Tämä investointituki on 11,83 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista investointikustannuksista.

| (18) | Saksan viranomaisten mukaan yrityksille on jo maksettu [...] (11) euroa tukea alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman nojalla ja [...] euroa investointien verohuojennuslain mukaista tukea. Tästä seuraa, että Saksan viranomaiset olivat jo maksaneet tuensaajille yhteensä [...] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä). |
| --- | --- |

(18)

Saksan viranomaisten mukaan yrityksille on jo maksettu [...] (11) euroa tukea alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman nojalla ja [...] euroa investointien verohuojennuslain mukaista tukea. Tästä seuraa, että Saksan viranomaiset olivat jo maksaneet tuensaajille yhteensä [...] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä).

2.2   TUENSAAJAT

| (19) | Tuensaajia on kaksi. |
| --- | --- |

(19)

Tuensaajia on kaksi.

| (20) | Toinen tuensaajista on Hammiin (Nordrhein-Westfalen) sijoittautunut Glunz AG, jäljempänä ’Glunz’, joka perustettiin vuonna 1932 toimimaan puukaupan alalla. Yritys on 1960-luvulta alkaen tuottanut ja markkinoinut yksinomaan lastulevyä, keskitiheää kuitulevyä (MDF-levyä), OSB-levyä (Oriented Strand Board eli ns. suunnattu suurlastulevy) ja vaneria. Ilmoitusajankohtana portugalilaiseen SONAE-konserniin kuuluvalla yrityksellä Tableros De Fibras SA, jäljempänä ’TAFISA’, oli hallussaan 96,03 prosentin osuus Glunzista. |
| --- | --- |

(20)

Toinen tuensaajista on Hammiin (Nordrhein-Westfalen) sijoittautunut Glunz AG, jäljempänä ’Glunz’, joka perustettiin vuonna 1932 toimimaan puukaupan alalla. Yritys on 1960-luvulta alkaen tuottanut ja markkinoinut yksinomaan lastulevyä, keskitiheää kuitulevyä (MDF-levyä), OSB-levyä (Oriented Strand Board eli ns. suunnattu suurlastulevy) ja vaneria. Ilmoitusajankohtana portugalilaiseen SONAE-konserniin kuuluvalla yrityksellä Tableros De Fibras SA, jäljempänä ’TAFISA’, oli hallussaan 96,03 prosentin osuus Glunzista.

| (21) | Toinen tuensaaja OSB Deutschland GmbH, jäljempänä ’OSBD’, on TAFISAn kokonaan omistama yritys. Se kuuluu siis samaan konserniin Glunzin kanssa ja molemmat yritykset ovat TAFISAn tytäryrityksiä. OSBD perustettiin 16 päivänä heinäkuuta 1999. Kun investointihanke Nettgaussa saatiin päätökseen, yritys aloitti OSB-tuotteiden tuotannon ja markkinoinnin. |
| --- | --- |

(21)

Toinen tuensaaja OSB Deutschland GmbH, jäljempänä ’OSBD’, on TAFISAn kokonaan omistama yritys. Se kuuluu siis samaan konserniin Glunzin kanssa ja molemmat yritykset ovat TAFISAn tytäryrityksiä. OSBD perustettiin 16 päivänä heinäkuuta 1999. Kun investointihanke Nettgaussa saatiin päätökseen, yritys aloitti OSB-tuotteiden tuotannon ja markkinoinnin.

2.3   INVESTOINTIHANKE

| (22) | Investointihanke sijaitsee Nettgaussa (Sachsen-Anhalt). Se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue, jolla suuryritysten uusien investointien tukemiseen sallittu aluetuen enimmäisintensiteetti oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia brutto. |
| --- | --- |

(22)

Investointihanke sijaitsee Nettgaussa (Sachsen-Anhalt). Se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue, jolla suuryritysten uusien investointien tukemiseen sallittu aluetuen enimmäisintensiteetti oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia brutto.

| (23) | Glunz ja OSBD perustivat ensimmäistä kertaa liiketoimintaan käytettävälle maa-alueelle integroidun puunjalostuskeskuksen, joka muodostuu kahdesta toisiinsa liittyvästä tuotantolaitoksesta. Toisessa OSBD:n omistamassa tuotantolaitoksessa tuotetaan OSB-tuotteita ja toisessa Glunzin omistamassa tuotantolaitoksessa lastulevyä. Saksan toimittamien tietojen mukaan molempien tehtaiden tuotantoyksiköt ovat sidoksissa toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin vuoksi. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levyn tuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään viranomaisten mukaan naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Viranomaiset esittävät, että tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta. |
| --- | --- |

(23)

Glunz ja OSBD perustivat ensimmäistä kertaa liiketoimintaan käytettävälle maa-alueelle integroidun puunjalostuskeskuksen, joka muodostuu kahdesta toisiinsa liittyvästä tuotantolaitoksesta. Toisessa OSBD:n omistamassa tuotantolaitoksessa tuotetaan OSB-tuotteita ja toisessa Glunzin omistamassa tuotantolaitoksessa lastulevyä. Saksan toimittamien tietojen mukaan molempien tehtaiden tuotantoyksiköt ovat sidoksissa toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin vuoksi. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levyn tuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään viranomaisten mukaan naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Viranomaiset esittävät, että tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta.

| (24) | Saksan mukaan Glunzin ja OSBD:n integroitu puunjalostuskeskus tarjoaa monia etuja tuotantolaitosten optimaalisen suunnittelun vuoksi. Yhteisellä teknisellä infrastruktuurilla on useita etuja erityisesti tuotettujen puulevyjen viimeistelyssä. Tämä mahdollistaa puuvalikoiman optimaalisen käytön, raaka-aineiden paremman hyödyntämisen ja sisäisen kierrätyksen. |
| --- | --- |

(24)

Saksan mukaan Glunzin ja OSBD:n integroitu puunjalostuskeskus tarjoaa monia etuja tuotantolaitosten optimaalisen suunnittelun vuoksi. Yhteisellä teknisellä infrastruktuurilla on useita etuja erityisesti tuotettujen puulevyjen viimeistelyssä. Tämä mahdollistaa puuvalikoiman optimaalisen käytön, raaka-aineiden paremman hyödyntämisen ja sisäisen kierrätyksen.

| (25) | Viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan osa tuesta myönnetään OSB-tuotantoon ja osa lastulevytuotantoon. OSB-tuotantoon myönnetty tuki on 28,61 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 81,8 miljoonaa euroa. Tuki vastaa siis 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. Lastulevytuotantoon myönnetty tuki on 41,18 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 117,6 miljoonaa euroa. Tuki vastaa niin ikään 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. |
| --- | --- |

(25)

Viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan osa tuesta myönnetään OSB-tuotantoon ja osa lastulevytuotantoon. OSB-tuotantoon myönnetty tuki on 28,61 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 81,8 miljoonaa euroa. Tuki vastaa siis 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. Lastulevytuotantoon myönnetty tuki on 41,18 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 117,6 miljoonaa euroa. Tuki vastaa niin ikään 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä.

| (26) | Ilmoitusajankohtana Saksa arvioi, että integroitu puunjalostuskeskus luo Nettgauhun 355 vakituista työpaikkaa. Näistä 234 työpaikkaa syntyisi lastulevytuotantoon ja 121 OSB-tuotantoon. Viranomaisten mukaan tukialueelle luotaisiin myös 520 välillistä työpaikkaa. Näistä 33 on olemassa olevia työpaikkoja, joiden säilymisen tuki mahdollistaisi. Uusi investointi Nettgauhun oli tarkoitus toteuttaa tammikuun 2000 ja joulukuun 2002 välisenä aikana. Tuotannon suunniteltiin alkavan vuoden 2001 kuluessa, ja täysi tuotantovauhti oli tarkoitus saavuttaa kahden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

(26)

Ilmoitusajankohtana Saksa arvioi, että integroitu puunjalostuskeskus luo Nettgauhun 355 vakituista työpaikkaa. Näistä 234 työpaikkaa syntyisi lastulevytuotantoon ja 121 OSB-tuotantoon. Viranomaisten mukaan tukialueelle luotaisiin myös 520 välillistä työpaikkaa. Näistä 33 on olemassa olevia työpaikkoja, joiden säilymisen tuki mahdollistaisi. Uusi investointi Nettgauhun oli tarkoitus toteuttaa tammikuun 2000 ja joulukuun 2002 välisenä aikana. Tuotannon suunniteltiin alkavan vuoden 2001 kuluessa, ja täysi tuotantovauhti oli tarkoitus saavuttaa kahden vuoden kuluessa.

| (27) | Uuden OSB-tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan [...] m3 vuonna 2002. Vuonna 1999 TAFISA-konsernin OSB-tuotteiden tuotanto oli [...] m3. |
| --- | --- |

(27)

Uuden OSB-tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan [...] m3 vuonna 2002. Vuonna 1999 TAFISA-konsernin OSB-tuotteiden tuotanto oli [...] m3.

| (28) | Vuonna 1999 Glunz-konsernin lastulevyn tuotantokapasiteetti oli [...] m3. Saksan toimittamien tietojen mukaan kokonaistuotantokapasiteetti nousisi Nettgaun tuotantolaitosten [...] m3:n panoksella [...] m3:iin. |
| --- | --- |

(28)

Vuonna 1999 Glunz-konsernin lastulevyn tuotantokapasiteetti oli [...] m3. Saksan toimittamien tietojen mukaan kokonaistuotantokapasiteetti nousisi Nettgaun tuotantolaitosten [...] m3:n panoksella [...] m3:iin.

III.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (29) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan tuen sallittu enimmäisintensiteetti määritetään laskelmalla, jossa sovelletaan monia tasoitustekijöitä. Erityisen merkittävä on tekijä, joka kuvaa kunkin toimialan kilpailutilannetta (kilpailutekijä T). Tämä tekijä voidaan määrittää neljälle seuraavalle tasolle: 0,25, 0,5, 0,75 tai 1. Sen voidaan katsoa olevan 1 vain silloin, kun toimiala (määritetty NACE-luokituksen tarkimmalle tasolle) ei kärsi ylikapasiteetista (ylikapasiteettitesti) ja/tai kun merkitykselliset markkinat (määritetty merkitykselliselle tuotteelle ja sitä korvaavalle tuotteelle) eivät ole taantuvat (taantumatesti). |
| --- | --- |

(29)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan tuen sallittu enimmäisintensiteetti määritetään laskelmalla, jossa sovelletaan monia tasoitustekijöitä. Erityisen merkittävä on tekijä, joka kuvaa kunkin toimialan kilpailutilannetta (kilpailutekijä T). Tämä tekijä voidaan määrittää neljälle seuraavalle tasolle: 0,25, 0,5, 0,75 tai 1. Sen voidaan katsoa olevan 1 vain silloin, kun toimiala (määritetty NACE-luokituksen tarkimmalle tasolle) ei kärsi ylikapasiteetista (ylikapasiteettitesti) ja/tai kun merkitykselliset markkinat (määritetty merkitykselliselle tuotteelle ja sitä korvaavalle tuotteelle) eivät ole taantuvat (taantumatesti).

| (30) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että sillä on epäilyjä OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden määrittelyn suhteen. Sen vuoksi se ei pystynyt päättelemään, oliko kyse taantuvista markkinoista, jotta kilpailutekijä ”T” puolestaan olisi voitu määrittää. |
| --- | --- |

(30)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että sillä on epäilyjä OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden määrittelyn suhteen. Sen vuoksi se ei pystynyt päättelemään, oliko kyse taantuvista markkinoista, jotta kilpailutekijä ”T” puolestaan olisi voitu määrittää.

IV.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (31) | Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2005 yhteisen huomautuksen (12) KronoGroup Switzerland -konserniin kuuluvilta kilpailevilta yrityksiltä (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance SA). |
| --- | --- |

(31)

Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2005 yhteisen huomautuksen (12) KronoGroup Switzerland -konserniin kuuluvilta kilpailevilta yrityksiltä (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance SA).

| (32) | KronoGroup-konsernin yritykset toteavat huomautuksessaan, että markkinoiden määritelmän pitäisi sisältää sekä OSB-levy että havupuuvaneri. Lehtipuuvaneri on tuntuvasti kalliimpaa, ja sitä käytetään pääasiassa niillä aloilla (huonekaluteollisuus ja sisustustuotteet), joilla OSB-levyä ja havupuuvaneria käytetään vähän tai ei lainkaan. Yritykset viittasivat konsulttiyhtiö Jaakko Pöyryn laatimaan selvitykseen (13) ja Suomen metsäntutkimuslaitoksen julkaisuun perustellakseen kantansa. |
| --- | --- |

(32)

KronoGroup-konsernin yritykset toteavat huomautuksessaan, että markkinoiden määritelmän pitäisi sisältää sekä OSB-levy että havupuuvaneri. Lehtipuuvaneri on tuntuvasti kalliimpaa, ja sitä käytetään pääasiassa niillä aloilla (huonekaluteollisuus ja sisustustuotteet), joilla OSB-levyä ja havupuuvaneria käytetään vähän tai ei lainkaan. Yritykset viittasivat konsulttiyhtiö Jaakko Pöyryn laatimaan selvitykseen (13) ja Suomen metsäntutkimuslaitoksen julkaisuun perustellakseen kantansa.

| (33) | KronoGroup-konserni esitti myös muita näkemyksiä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(33)

KronoGroup-konserni esitti myös muita näkemyksiä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti.

| (34) | KronoGroup-konserni esittää, että määrittäessään markkinoiden taantumista komission pitäisi käyttää vuoteen 1999 ulottuvia tietoja, sillä kyseiset tiedot olivat jo saatavilla tuomioistuimen sittemmin kumoaman alkuperäisen hyväksymispäätöksen aikaan (heinäkuussa 2001). Vuosina 1995–1999 lastulevymarkkinoiden keskimääräinen kasvuluku oli negatiivinen (-4,626 %). KronoGroup-konserni myöntää kuitenkin, että vuosina 1994–1999 keskimääräinen kasvuaste oli positiivinen (0,456 %), vaikkakin kasvu oli heikompaa kuin ETA:n koko teollisuustuotannon kasvu. |
| --- | --- |

(34)

KronoGroup-konserni esittää, että määrittäessään markkinoiden taantumista komission pitäisi käyttää vuoteen 1999 ulottuvia tietoja, sillä kyseiset tiedot olivat jo saatavilla tuomioistuimen sittemmin kumoaman alkuperäisen hyväksymispäätöksen aikaan (heinäkuussa 2001). Vuosina 1995–1999 lastulevymarkkinoiden keskimääräinen kasvuluku oli negatiivinen (-4,626 %). KronoGroup-konserni myöntää kuitenkin, että vuosina 1994–1999 keskimääräinen kasvuaste oli positiivinen (0,456 %), vaikkakin kasvu oli heikompaa kuin ETA:n koko teollisuustuotannon kasvu.

| (35) | KronoGroup-konserni toteaa edelleen, että komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki, sillä kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan. Tämä merkitsisi, että kaikki arviointitekijät määritettäisiin erikseen kummankin tuotantolaitoksen osalta. |
| --- | --- |

(35)

KronoGroup-konserni toteaa edelleen, että komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki, sillä kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan. Tämä merkitsisi, että kaikki arviointitekijät määritettäisiin erikseen kummankin tuotantolaitoksen osalta.

| (36) | KronoGroup-konsernin mukaan Glunz sulki lastulevytehtaan Sassenburgissa samaan aikaan, kun se investoi Nettgauhun. Sassenburg sijaitsee 30 kilometrin päässä Nettgausta, mutta toisen osavaltion eli Niedersachsenin alueella (14). Konserni viittaa sanomalehdessä julkaistuihin artikkeleihin, joiden mukaan Sassenburgin tehtaan koko henkilökunta työllistettiin Nettgaun uuteen tuotantolaitokseen. Tämä on konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden päämäärää luoda työpaikkoja investointialueella asuville henkilöille. Näitä työpaikkoja ei sen mielestä pitäisi ottaa huomioon, kun määritetään vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaisia tekijöitä ”pääoman ja työvoiman suhde” ja ”alueellista vaikutusta koskeva tekijä” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään). |
| --- | --- |

(36)

KronoGroup-konsernin mukaan Glunz sulki lastulevytehtaan Sassenburgissa samaan aikaan, kun se investoi Nettgauhun. Sassenburg sijaitsee 30 kilometrin päässä Nettgausta, mutta toisen osavaltion eli Niedersachsenin alueella (14). Konserni viittaa sanomalehdessä julkaistuihin artikkeleihin, joiden mukaan Sassenburgin tehtaan koko henkilökunta työllistettiin Nettgaun uuteen tuotantolaitokseen. Tämä on konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden päämäärää luoda työpaikkoja investointialueella asuville henkilöille. Näitä työpaikkoja ei sen mielestä pitäisi ottaa huomioon, kun määritetään vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaisia tekijöitä ”pääoman ja työvoiman suhde” ja ”alueellista vaikutusta koskeva tekijä” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään).

| (37) | Lopuksi KronoGroup-konserni toteaa, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti (sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintämääräys), sillä Glunz ja OSBD saivat merkittäviä kilpailuetuja niille jo osittain maksetun tuen vuoksi. |
| --- | --- |

(37)

Lopuksi KronoGroup-konserni toteaa, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti (sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintämääräys), sillä Glunz ja OSBD saivat merkittäviä kilpailuetuja niille jo osittain maksetun tuen vuoksi.

V.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (38) | Saksan viranomaisten esittämät huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(38)

Saksan viranomaisten esittämät huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

5.1   OSB-TUOTTEIDEN MERKITYKSELLISTEN MARKKINOIDEN MÄÄRITTELYÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (39) | Saksa katsoo, että OSB-tuotteiden merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Saksan mukaan kyseessä eivät ole taantuvat markkinat. |
| --- | --- |

(39)

Saksa katsoo, että OSB-tuotteiden merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Saksan mukaan kyseessä eivät ole taantuvat markkinat.

| (40) | Käyttötarkoitukset, joissa OSB-levyä voidaan käyttää vanerin korvaavana tuotteena, ovat pääasiassa samat kuin havupuuvanerin tärkeimmät käyttösovellukset. Lehtipuuvanerin pääasiallisilla käyttöaloilla (huonekaluteollisuus, rakennusteollisuus ja kuljetusvälineiden varustelu) OSB-levyä ei sen sijaan voida käyttää sen teknisten ominaisuuksien vuoksi. OSB-levyn sisällyttäminen lehti- ja havupuuvanerin kokonaismarkkinoille ei tämän vuoksi vastaisi kyseisten markkinoiden todellista tilannetta. Saksan mukaan Jaakko Pöyry vahvistaa tämän käsityksen 21 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä asiantuntijalausunnollaan. |
| --- | --- |

(40)

Käyttötarkoitukset, joissa OSB-levyä voidaan käyttää vanerin korvaavana tuotteena, ovat pääasiassa samat kuin havupuuvanerin tärkeimmät käyttösovellukset. Lehtipuuvanerin pääasiallisilla käyttöaloilla (huonekaluteollisuus, rakennusteollisuus ja kuljetusvälineiden varustelu) OSB-levyä ei sen sijaan voida käyttää sen teknisten ominaisuuksien vuoksi. OSB-levyn sisällyttäminen lehti- ja havupuuvanerin kokonaismarkkinoille ei tämän vuoksi vastaisi kyseisten markkinoiden todellista tilannetta. Saksan mukaan Jaakko Pöyry vahvistaa tämän käsityksen 21 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä asiantuntijalausunnollaan.

| (41) | Jaakko Pöyry arvioi, että OSB-levyn potentiaaliset osuudet korvaavana tuotteena olisivat seuraavat: pakkaukset 40–60 %; aidat 70–80 %; kattorakenteet 70–90 %; lattiat 50–80 %; sisä- ja ulkoseinäpinnat 70–90 %. |
| --- | --- |

(41)

Jaakko Pöyry arvioi, että OSB-levyn potentiaaliset osuudet korvaavana tuotteena olisivat seuraavat: pakkaukset 40–60 %; aidat 70–80 %; kattorakenteet 70–90 %; lattiat 50–80 %; sisä- ja ulkoseinäpinnat 70–90 %.

| (42) | Huonekaluteollisuudessa OSB-levy ei sovellu näkyville jääviin käyttötarkoituksiin pintaominaisuuksiensa vuoksi. OSB-levyn pinta on tuotantoprosessin (yhteenpuristetut puusäleet) vuoksi karkea ja epätasainen, eikä levyn ulkonäkö ole kovin viehättävä. Tämän vuoksi OSB-levyä ei voida koristepinnoittaa. OSB-levyä voidaan käyttää ainoastaan sellaisiin huonekalunosiin (esim. pehmustettujen huonekalujen tukirakenteissa), joissa se ei jää näkyviin. Näkymättömiin jäävien huonekalunosien tapauksessa OSB-levy ei kuitenkaan pysty kilpailemaan tuntuvasti edullisemman lastulevyn kanssa, jota yleensä käytetään tähän tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(42)

Huonekaluteollisuudessa OSB-levy ei sovellu näkyville jääviin käyttötarkoituksiin pintaominaisuuksiensa vuoksi. OSB-levyn pinta on tuotantoprosessin (yhteenpuristetut puusäleet) vuoksi karkea ja epätasainen, eikä levyn ulkonäkö ole kovin viehättävä. Tämän vuoksi OSB-levyä ei voida koristepinnoittaa. OSB-levyä voidaan käyttää ainoastaan sellaisiin huonekalunosiin (esim. pehmustettujen huonekalujen tukirakenteissa), joissa se ei jää näkyviin. Näkymättömiin jäävien huonekalunosien tapauksessa OSB-levy ei kuitenkaan pysty kilpailemaan tuntuvasti edullisemman lastulevyn kanssa, jota yleensä käytetään tähän tarkoitukseen.

| (43) | Rakennusteollisuudessa (muottien teko) on ratkaisevan tärkeää, että betonivaluissa käytettävät valumuotit ovat sileäpintaista materiaalia. Tuotantoprosessista johtuvien epätasaisuuksien vuoksi OSB-levy on pinnoitettava erikseen, jotta pintabetonin edellyttämä tasainen pinta voidaan saada aikaan. Tämä jatkojalostus on kallista ja korottaa lopputuotteen hintaa. OSB-levy on kilpailukykyistä vaneriin verrattuna ainoastaan silloin, kun sitä voidaan käyttää valumuoteissa useita kertoja. Tämä ei kuitenkaan käytännön syistä aina onnistu. Koska levyt ovat rakennustyömaalla raskaassa käytössä, niiden pinta voi vahingoittua. Jos levyihin tulee halkeamia, vaarana on, että OSB-levy vääntyy veden tai kosteuden vaikutuksesta tai muuttaa muulla tavoin muotoaan. Tämän vuoksi kalliin jatkojalostetun OSB-levyn toistuva käyttö ei aina ole mahdollista. Lisäksi OSB-levyn reunat voivat taipua ja altistuvat helpommin kosteuden vaikutuksille. Betonivalumuoteissa käytettäviltä materiaaleilta edellytetään myös korkeaa murto- ja taivutuslujuutta. Tässä suhteessa OSB-levy ei täytä rakennusteollisuuden valumuottimateriaaleilta edellytettyjä vaatimuksia. Havupuuvaneri soveltuu sitä vastoin suhteellisen edullisen hintansa ja tasaisen pintansa vuoksi hyvin tähän käyttötarkoitukseen, ja sitä käytetäänkin paljon rakennusteollisuudessa. |
| --- | --- |

(43)

Rakennusteollisuudessa (muottien teko) on ratkaisevan tärkeää, että betonivaluissa käytettävät valumuotit ovat sileäpintaista materiaalia. Tuotantoprosessista johtuvien epätasaisuuksien vuoksi OSB-levy on pinnoitettava erikseen, jotta pintabetonin edellyttämä tasainen pinta voidaan saada aikaan. Tämä jatkojalostus on kallista ja korottaa lopputuotteen hintaa. OSB-levy on kilpailukykyistä vaneriin verrattuna ainoastaan silloin, kun sitä voidaan käyttää valumuoteissa useita kertoja. Tämä ei kuitenkaan käytännön syistä aina onnistu. Koska levyt ovat rakennustyömaalla raskaassa käytössä, niiden pinta voi vahingoittua. Jos levyihin tulee halkeamia, vaarana on, että OSB-levy vääntyy veden tai kosteuden vaikutuksesta tai muuttaa muulla tavoin muotoaan. Tämän vuoksi kalliin jatkojalostetun OSB-levyn toistuva käyttö ei aina ole mahdollista. Lisäksi OSB-levyn reunat voivat taipua ja altistuvat helpommin kosteuden vaikutuksille. Betonivalumuoteissa käytettäviltä materiaaleilta edellytetään myös korkeaa murto- ja taivutuslujuutta. Tässä suhteessa OSB-levy ei täytä rakennusteollisuuden valumuottimateriaaleilta edellytettyjä vaatimuksia. Havupuuvaneri soveltuu sitä vastoin suhteellisen edullisen hintansa ja tasaisen pintansa vuoksi hyvin tähän käyttötarkoitukseen, ja sitä käytetäänkin paljon rakennusteollisuudessa.

| (44) | Myös kuljetusajoneuvojen tapauksessa tasainen pinta on tärkeä, ja tähän tarkoitukseen käytetyt levyt on usein pinnoitettava. OSB-levyn pinnoittaminen on eri syistä hankalaa. Vaikka OSB-levy pinnoitettaisiinkin esimerkiksi melamiinipaperilla, pinnoitus voi halkeilla OSB-levyn epätasaisen pintarakenteen vuoksi. Kun lastauksessa käytetään haarukkatrukkia, pintaan kohdistuu paikallista painetta. Tällöin kyseisiin kohtiin voi kosteassa tai märässä ympäristössä imeytyä vettä, joka voi johtaa levyn käyristymiseen tai vääntymiseen. Luja pinnoitus voidaan saada aikaan vain kalliiden jatkojalostusprosessien avulla. Toisin kuin lehtipuuvanerin pinta, joka on sen erityisen lujuuden vuoksi suhteellisen kestävää mm. raapiutumista ja painetta vastaan, OSB-levyn pinta ei myöskään ole riittävän luja kestämään kuljetusalan käyttötarkoituksissa aiheutuvia rasituksia ja paineita. |
| --- | --- |

(44)

Myös kuljetusajoneuvojen tapauksessa tasainen pinta on tärkeä, ja tähän tarkoitukseen käytetyt levyt on usein pinnoitettava. OSB-levyn pinnoittaminen on eri syistä hankalaa. Vaikka OSB-levy pinnoitettaisiinkin esimerkiksi melamiinipaperilla, pinnoitus voi halkeilla OSB-levyn epätasaisen pintarakenteen vuoksi. Kun lastauksessa käytetään haarukkatrukkia, pintaan kohdistuu paikallista painetta. Tällöin kyseisiin kohtiin voi kosteassa tai märässä ympäristössä imeytyä vettä, joka voi johtaa levyn käyristymiseen tai vääntymiseen. Luja pinnoitus voidaan saada aikaan vain kalliiden jatkojalostusprosessien avulla. Toisin kuin lehtipuuvanerin pinta, joka on sen erityisen lujuuden vuoksi suhteellisen kestävää mm. raapiutumista ja painetta vastaan, OSB-levyn pinta ei myöskään ole riittävän luja kestämään kuljetusalan käyttötarkoituksissa aiheutuvia rasituksia ja paineita.

| (45) | Kun arvioidaan OSB-levyn korvattavuutta havupuuvanerilla tai lehtipuuvanerilla, lähtökohdaksi on otettava OSB-levyn tekniset ominaisuudet ja mahdolliset käyttötarkoitukset sekä hintaero lehtipuuvaneriin verrattuna. Lehtipuuvanerin tekniset ominaisuudet ovat havupuuvaneria ja OSB-levyä paremmat. Lehtipuuvanerin hintaero niin OSB-levyyn kuin havupuuvaneriinkin verrattuna aiheuttaa kuitenkin sen, että lehtipuuvaneri ei ole yhtä kilpailukykyistä OSB-levyn ja havupuuvanerin yleisimmillä käyttöaloilla. Tämän vuoksi olisi virheellistä olettaa, että OSB-levyllä voidaan korvata kaikki vanerityypit, lehtipuuvaneri mukaan lukien. |
| --- | --- |

(45)

Kun arvioidaan OSB-levyn korvattavuutta havupuuvanerilla tai lehtipuuvanerilla, lähtökohdaksi on otettava OSB-levyn tekniset ominaisuudet ja mahdolliset käyttötarkoitukset sekä hintaero lehtipuuvaneriin verrattuna. Lehtipuuvanerin tekniset ominaisuudet ovat havupuuvaneria ja OSB-levyä paremmat. Lehtipuuvanerin hintaero niin OSB-levyyn kuin havupuuvaneriinkin verrattuna aiheuttaa kuitenkin sen, että lehtipuuvaneri ei ole yhtä kilpailukykyistä OSB-levyn ja havupuuvanerin yleisimmillä käyttöaloilla. Tämän vuoksi olisi virheellistä olettaa, että OSB-levyllä voidaan korvata kaikki vanerityypit, lehtipuuvaneri mukaan lukien.

| (46) | OSB-levyn ja vanerin markkinat ovat pitkälle päällekkäiset, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Sama koskee myös OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita. Ainoa ero markkinoiden määrittelyssä koskee rakennusteollisuutta (muottien teko). Tähän käyttötarkoitukseen OSB-levy ei sovellu, mutta havupuuvaneri sen sijaan on käyttökelpoista ja sitä myös käytetään alalla. Keskeistä siis on, että lehtipuuvaneria ei pidä sisällyttää OSB-levyn markkinoiden määritelmään. |
| --- | --- |

(46)

OSB-levyn ja vanerin markkinat ovat pitkälle päällekkäiset, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Sama koskee myös OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita. Ainoa ero markkinoiden määrittelyssä koskee rakennusteollisuutta (muottien teko). Tähän käyttötarkoitukseen OSB-levy ei sovellu, mutta havupuuvaneri sen sijaan on käyttökelpoista ja sitä myös käytetään alalla. Keskeistä siis on, että lehtipuuvaneria ei pidä sisällyttää OSB-levyn markkinoiden määritelmään.

5.2   LASTULEVYN MARKKINAKEHITYSTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (47) | Saksan mukaan lastulevyn markkinoiden kilpailutekijäksi olisi määritettävä 1. Viranomaisten mukaan markkinoiden ei voida katsoa olevan taantuvat, sillä kysyntä markkinoilla on voimakkaassa nousussa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(47)

Saksan mukaan lastulevyn markkinoiden kilpailutekijäksi olisi määritettävä 1. Viranomaisten mukaan markkinoiden ei voida katsoa olevan taantuvat, sillä kysyntä markkinoilla on voimakkaassa nousussa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (48) | Perustellakseen näkemystään Saksan viranomaiset toimittivat professori Stefan Collignonin (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) tekemän selvityksen. Sen mukaan lastulevymarkkinoiden pitkän aikavälin kasvu on jaksolla 1972–2003 ollut 36 prosenttia koko tehdasteollisuustoimialaa nopeampaa. Saksa katsoo, että lastulevymarkkinoita ei voida pitää taantuvina tämän pitkäaikaisen, vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetun voimakkaan nousun vuoksi. |
| --- | --- |

(48)

Perustellakseen näkemystään Saksan viranomaiset toimittivat professori Stefan Collignonin (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) tekemän selvityksen. Sen mukaan lastulevymarkkinoiden pitkän aikavälin kasvu on jaksolla 1972–2003 ollut 36 prosenttia koko tehdasteollisuustoimialaa nopeampaa. Saksa katsoo, että lastulevymarkkinoita ei voida pitää taantuvina tämän pitkäaikaisen, vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetun voimakkaan nousun vuoksi.

5.3   HANKKEEN ERI OSIEN TUKI-INTENSITEETIN MÄÄRITTÄMISTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (49) | Jos komissio kuitenkin katsoo lastulevymarkkinoiden kilpailutekijän ”T” olevan 0,75, vaikka se on 1 OSB-markkinoilla, kokonaistuki-intensiteetti on Saksan mukaan määritettävä Nettgaun koko investointihankkeen osalta siten, että otetaan huomioon molempien tuotantolaitosten, ts. OSB-levyn ja lastulevyn tuotantolaitosten, bruttomarginaali. |
| --- | --- |

(49)

Jos komissio kuitenkin katsoo lastulevymarkkinoiden kilpailutekijän ”T” olevan 0,75, vaikka se on 1 OSB-markkinoilla, kokonaistuki-intensiteetti on Saksan mukaan määritettävä Nettgaun koko investointihankkeen osalta siten, että otetaan huomioon molempien tuotantolaitosten, ts. OSB-levyn ja lastulevyn tuotantolaitosten, bruttomarginaali.

| (50) | Bruttomarginaalilla tarkoitetaan määrää, jonka yhden tuotteen katsotaan aikaansaavan yrityksen kiinteiden kustannusten kattamiseksi ja nettovoiton tuottamiseksi. Bruttomarginaali määritetään laskemalla kyseisen tuotteen suoraan aiheuttamien tulojen ja muuttuvien kustannusten välinen erotus. |
| --- | --- |

(50)

Bruttomarginaalilla tarkoitetaan määrää, jonka yhden tuotteen katsotaan aikaansaavan yrityksen kiinteiden kustannusten kattamiseksi ja nettovoiton tuottamiseksi. Bruttomarginaali määritetään laskemalla kyseisen tuotteen suoraan aiheuttamien tulojen ja muuttuvien kustannusten välinen erotus.

| (51) | Käyttämällä bruttomarginaalia viitearvona Nettgaun investointihankkeen yksittäisten osien tuki-intensiteetti voidaan määrittää siten, että ne vastaavat OSB-tuotannon ja lastulevytuotannon todellisia osuuksia liikevoitosta. |
| --- | --- |

(51)

Käyttämällä bruttomarginaalia viitearvona Nettgaun investointihankkeen yksittäisten osien tuki-intensiteetti voidaan määrittää siten, että ne vastaavat OSB-tuotannon ja lastulevytuotannon todellisia osuuksia liikevoitosta.

5.4   KRONOGROUP-KONSERNIN MUITA NÄKEMYKSIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (52) | Saksan mukaan tuen arvioinnin pitäisi perustua niihin tosiseikkoihin, jotka olivat tiedossa 7 päivänä elokuuta 2000 eli ilmoitusajankohtana. |
| --- | --- |

(52)

Saksan mukaan tuen arvioinnin pitäisi perustua niihin tosiseikkoihin, jotka olivat tiedossa 7 päivänä elokuuta 2000 eli ilmoitusajankohtana.

| (53) | Saksa katsoo, että sen tulkinta pohjautuu vuoden 1998 monialaisiin puitteisiin. Saksa viittaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohtaan, jonka mukaan sallittu enimmäisintensiteetti määritetään ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdassa edellytetään myös markkinaosuuden laskemista ennen tukihakemuksen esittämistä. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden liitteessä olevassa ”Valvonta jälkikäteen” -jaksossa esitetään lisäksi, että komissio voi tarkastaa toimitettujen tietojen oikeellisuuden ilmoituksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(53)

Saksa katsoo, että sen tulkinta pohjautuu vuoden 1998 monialaisiin puitteisiin. Saksa viittaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohtaan, jonka mukaan sallittu enimmäisintensiteetti määritetään ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdassa edellytetään myös markkinaosuuden laskemista ennen tukihakemuksen esittämistä. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden liitteessä olevassa ”Valvonta jälkikäteen” -jaksossa esitetään lisäksi, että komissio voi tarkastaa toimitettujen tietojen oikeellisuuden ilmoituksen yhteydessä.

| (54) | Saksa toteaa myös, että ilmoitusajankohtana ei ollut käytettävissä vuotta 1999 koskevia kulutustietoja. Jotta voitaisiin määrittää vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa edellytetty kulutuksen keskimääräinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana, tarvitaan kulutustiedot viimeisten kuuden vuoden ajalta, eikä viiden vuoden, kuten KronoGroup esittää. Tämä johtuu viranomaisten mukaan siitä, että määrätyn vuoden kasvuvauhti lasketaan vertaamalla kahden eri vuoden kasvuvauhtia keskenään. |
| --- | --- |

(54)

Saksa toteaa myös, että ilmoitusajankohtana ei ollut käytettävissä vuotta 1999 koskevia kulutustietoja. Jotta voitaisiin määrittää vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa edellytetty kulutuksen keskimääräinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana, tarvitaan kulutustiedot viimeisten kuuden vuoden ajalta, eikä viiden vuoden, kuten KronoGroup esittää. Tämä johtuu viranomaisten mukaan siitä, että määrätyn vuoden kasvuvauhti lasketaan vertaamalla kahden eri vuoden kasvuvauhtia keskenään.

| (55) | Väitetystä työpaikkojen siirrosta Saksa toteaa, että Sassenburgin tuotantolaitos todella suljettiin. Saksan mukaan Sassenburgin tuotantolaitos oli Glunzin vanhin lastulevytehdas, ja sen toiminta oli huomattavan tappiollista. Tämän vuoksi sen toiminnan jatkuminen ei ollut enää mahdollista, ja tuotantolaitos olisi suljettu joka tapauksessa riippumatta uudesta investoinnista Nettgauhun. Aikaisemmin Sassenburgissa työskennelleet [...] työtekijää palkattiin Nettgauhun ([...] % Nettgaun henkilöstöstä). |
| --- | --- |

(55)

Väitetystä työpaikkojen siirrosta Saksa toteaa, että Sassenburgin tuotantolaitos todella suljettiin. Saksan mukaan Sassenburgin tuotantolaitos oli Glunzin vanhin lastulevytehdas, ja sen toiminta oli huomattavan tappiollista. Tämän vuoksi sen toiminnan jatkuminen ei ollut enää mahdollista, ja tuotantolaitos olisi suljettu joka tapauksessa riippumatta uudesta investoinnista Nettgauhun. Aikaisemmin Sassenburgissa työskennelleet [...] työtekijää palkattiin Nettgauhun ([...] % Nettgaun henkilöstöstä).

| (56) | KronoGroup-konsernin näkemyksistä esittämissään huomautuksissa Saksan viranomaiset toteavat lisäksi, että vuoden 1998 monialaisissa puitteissa edellytetään ainoastaan, että uusia työpaikkoja perustetaan kyseiselle alueelle. Niissä ei sen sijaan vaadita, että työpaikkoihin on palkattava kyseisen alueen asukkaita. Päätarkoituksena on edistää kyseisen tukialueen kehitystä. |
| --- | --- |

(56)

KronoGroup-konsernin näkemyksistä esittämissään huomautuksissa Saksan viranomaiset toteavat lisäksi, että vuoden 1998 monialaisissa puitteissa edellytetään ainoastaan, että uusia työpaikkoja perustetaan kyseiselle alueelle. Niissä ei sen sijaan vaadita, että työpaikkoihin on palkattava kyseisen alueen asukkaita. Päätarkoituksena on edistää kyseisen tukialueen kehitystä.

| (57) | Saksan mukaan myös osa Sassenburgissa käytetyistä koneista siirrettiin Nettgauhun. Näitä koneita ei kuitenkaan sisällytetty hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin, joten siirrolla ei ole tuen määrittämisen kannalta merkitystä. Näiden koneiden kirjanpitoarvo on noin [...] euroa, joten niiden osuus kokonaisinvestointihankkeesta on joka tapauksessa erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(57)

Saksan mukaan myös osa Sassenburgissa käytetyistä koneista siirrettiin Nettgauhun. Näitä koneita ei kuitenkaan sisällytetty hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin, joten siirrolla ei ole tuen määrittämisen kannalta merkitystä. Näiden koneiden kirjanpitoarvo on noin [...] euroa, joten niiden osuus kokonaisinvestointihankkeesta on joka tapauksessa erittäin vähäinen.

VI.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI

| (58) | Arviointi perustuu ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000 tiedossa olleisiin tosiseikkoihin, lukuihin ja tilannearvioihin. Koska alkuperäinen ilmoitus on tehty jo jonkin aikaa ennen tätä päätöstä, olosuhteet ovat saattaneet muuttua, markkinat kasvaa ja hankkeeseen liittyvät tosiseikat ovat voineet kehittyä toisin, kuin alun perin suunniteltiin. Komissio ei kuitenkaan voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan. Komission on yleensä tehtävä päätöksensä, ennen kuin kyseinen investointi käytännössä toteutetaan, ja käytettävä lähtökohtana arvioita kehitysnäkymistä ja markkinoista. Vaikka muutaman vuoden kuluttua kuitenkin kävisi ilmi, että esimerkiksi markkinat kehittyivät arvioiden vastaisesti, tuki-intensiteettejä ei enää muuteta. Komission on käsiteltävänä olevassa asiassa tehtävä päätöksensä yli 10 vuoden kuluttua alkuperäisen ilmoituksen esittämisestä. Tästä huolimatta sen on perustettava arviointinsa ilmoitusajankohtana käytettävissä olleisiin tietoihin. Se ei voi ottaa huomioon myöhempiä tietoja. |
| --- | --- |

(58)

Arviointi perustuu ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000 tiedossa olleisiin tosiseikkoihin, lukuihin ja tilannearvioihin. Koska alkuperäinen ilmoitus on tehty jo jonkin aikaa ennen tätä päätöstä, olosuhteet ovat saattaneet muuttua, markkinat kasvaa ja hankkeeseen liittyvät tosiseikat ovat voineet kehittyä toisin, kuin alun perin suunniteltiin. Komissio ei kuitenkaan voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan. Komission on yleensä tehtävä päätöksensä, ennen kuin kyseinen investointi käytännössä toteutetaan, ja käytettävä lähtökohtana arvioita kehitysnäkymistä ja markkinoista. Vaikka muutaman vuoden kuluttua kuitenkin kävisi ilmi, että esimerkiksi markkinat kehittyivät arvioiden vastaisesti, tuki-intensiteettejä ei enää muuteta. Komission on käsiteltävänä olevassa asiassa tehtävä päätöksensä yli 10 vuoden kuluttua alkuperäisen ilmoituksen esittämisestä. Tästä huolimatta sen on perustettava arviointinsa ilmoitusajankohtana käytettävissä olleisiin tietoihin. Se ei voi ottaa huomioon myöhempiä tietoja.

6.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU TUKI

| (59) | Käsiteltävänä olevan tuen on myöntänyt jäsenvaltio SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista (ks. tämän päätöksen 2.1 jakso). Tuki tarjosi Glunzille ja OSBD:lle edun, sillä niiden olisi muutoin pitänyt vastata itse koko investoinnista. Koska merkittävä osa kyseisistä puulevyistä kuljetetaan kansainvälisille markkinoille, tällä puutalouden alalla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämän vuoksi molemmille yrityksille myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että ilmoitettu tukitoimenpide Glunz AG:n ja OSBD:n hyväksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(59)

Käsiteltävänä olevan tuen on myöntänyt jäsenvaltio SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista (ks. tämän päätöksen 2.1 jakso). Tuki tarjosi Glunzille ja OSBD:lle edun, sillä niiden olisi muutoin pitänyt vastata itse koko investoinnista. Koska merkittävä osa kyseisistä puulevyistä kuljetetaan kansainvälisille markkinoille, tällä puutalouden alalla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämän vuoksi molemmille yrityksille myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että ilmoitettu tukitoimenpide Glunz AG:n ja OSBD:n hyväksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   ILMOITUSVELVOLLISUUS

| (60) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista tukitoimenpiteistään ennen niiden toteuttamista. Suunniteltu tuki on tarkoitus myöntää kahdesta aluetukijärjestelmästä, jotka komissio on jo hyväksynyt. |
| --- | --- |

(60)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista tukitoimenpiteistään ennen niiden toteuttamista. Suunniteltu tuki on tarkoitus myöntää kahdesta aluetukijärjestelmästä, jotka komissio on jo hyväksynyt.

| (61) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan suurille investointihankkeille myönnettävän tuen intensiteetti ei kuitenkaan kuulu hyväksyttyjen järjestelmien soveltamisalaan, jos tuki ylittää määrätyn raja-arvon. |
| --- | --- |

(61)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan suurille investointihankkeille myönnettävän tuen intensiteetti ei kuitenkaan kuulu hyväksyttyjen järjestelmien soveltamisalaan, jos tuki ylittää määrätyn raja-arvon.

| (62) | Suunniteltu tuki on yhteensä 69 797 988 euroa. Jos tuen katsotaan liittyvän vain yhteen investointihankkeeseen, sovelletaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 2.1 kohdan ii alakohdassa asetettua ilmoitusvelvollisuutta, koska kokonaistuki on yli 50 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(62)

Suunniteltu tuki on yhteensä 69 797 988 euroa. Jos tuen katsotaan liittyvän vain yhteen investointihankkeeseen, sovelletaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 2.1 kohdan ii alakohdassa asetettua ilmoitusvelvollisuutta, koska kokonaistuki on yli 50 miljoonaa euroa.

| (63) | Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, Saksan viranomaiset esittivät ilmoituksessaan useaan otteeseen, että tuki myönnetään yhteen investointihankkeeseen. |
| --- | --- |

(63)

Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, Saksan viranomaiset esittivät ilmoituksessaan useaan otteeseen, että tuki myönnetään yhteen investointihankkeeseen.

| (64) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan 2 alakohdan mukaan investointitukea ei saa jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin ilmoitusvelvollisuuden välttämiseksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kuitenkaan kyse tällaisesta tilanteesta. Vaikka investoinnin katsottaisiinkin koostuvan kahdesta erillisestä hankkeesta, investointituista Glunz-tuotantolaitokselle ja OSBD-tuotantolaitokselle olisi joka tapauksessa ilmoitettava. |
| --- | --- |

(64)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan 2 alakohdan mukaan investointitukea ei saa jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin ilmoitusvelvollisuuden välttämiseksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kuitenkaan kyse tällaisesta tilanteesta. Vaikka investoinnin katsottaisiinkin koostuvan kahdesta erillisestä hankkeesta, investointituista Glunz-tuotantolaitokselle ja OSBD-tuotantolaitokselle olisi joka tapauksessa ilmoitettava.

| (65) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että tuesta on ilmoitettava ja se on arvioitava vuoden 1998 monialaisten puitteiden nojalla. |
| --- | --- |

(65)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että tuesta on ilmoitettava ja se on arvioitava vuoden 1998 monialaisten puitteiden nojalla.

6.3   VUODEN 1998 MONIALAISTEN PUITTEIDEN MUKAISET KOLME ARVIOINTIPERUSTETTA

| (66) | Jotta komissio voisi määrittää tukihankkeen sallitun enimmäisintensiteetin, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan määritettävä korkein mahdollinen tuki-intensiteetti, jonka kyseisellä tukialueella toimiva yritys voisi saada ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella. |
| --- | --- |

(66)

Jotta komissio voisi määrittää tukihankkeen sallitun enimmäisintensiteetin, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan määritettävä korkein mahdollinen tuki-intensiteetti, jonka kyseisellä tukialueella toimiva yritys voisi saada ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella.

| (67) | Koska ilmoitus tehtiin 7 päivänä elokuuta 2000, sovelletaan aluetukikarttaa vuosiksi 2000–2006 (16). Nettgau (Sachsen-Anhalt) sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jossa tuen enimmäistaso oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina (BAE) ilmaistuna. Komissio toteaa, että suunniteltu 35 prosentin bruttomääräinen tuki-intensiteetti ei ylitä sovellettavaa aluetuen enimmäistasoa. |
| --- | --- |

(67)

Koska ilmoitus tehtiin 7 päivänä elokuuta 2000, sovelletaan aluetukikarttaa vuosiksi 2000–2006 (16). Nettgau (Sachsen-Anhalt) sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jossa tuen enimmäistaso oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina (BAE) ilmaistuna. Komissio toteaa, että suunniteltu 35 prosentin bruttomääräinen tuki-intensiteetti ei ylitä sovellettavaa aluetuen enimmäistasoa.

| (68) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan komission on sovellettava 35 prosentin arvoon kolmea tasoitustekijää, jotta voidaan määrittää kyseisen hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti. Tasoitustekijät ovat kilpailutekijä (T), pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellista vaikutusta koskeva tekijä (M). |
| --- | --- |

(68)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan komission on sovellettava 35 prosentin arvoon kolmea tasoitustekijää, jotta voidaan määrittää kyseisen hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti. Tasoitustekijät ovat kilpailutekijä (T), pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellista vaikutusta koskeva tekijä (M).

| (69) | Kuten edellä esitettiin, KronoGroup-konsernin mukaan komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki sen sijaan, että määritettäisiin koko hankkeelle myönnetyn yhteenlaskettu tuki-intensiteetti. Konsernin mukaan kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan. |
| --- | --- |

(69)

Kuten edellä esitettiin, KronoGroup-konsernin mukaan komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki sen sijaan, että määritettäisiin koko hankkeelle myönnetyn yhteenlaskettu tuki-intensiteetti. Konsernin mukaan kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan.

| (70) | Komissio toteaa, että vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan mukaan investointihankkeella tarkoitetaan yrityksen investointia käyttöomaisuuteen, joka on tarpeen tietyn tuotantopaikan perustamiseksi tai laajentamiseksi tai toimintaan, jonka tuloksena olemassa olevan tuotantopaikan tuote tai tuotantoprosessi muuttuu perusteellisesti. |
| --- | --- |

(70)

Komissio toteaa, että vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan mukaan investointihankkeella tarkoitetaan yrityksen investointia käyttöomaisuuteen, joka on tarpeen tietyn tuotantopaikan perustamiseksi tai laajentamiseksi tai toimintaan, jonka tuloksena olemassa olevan tuotantopaikan tuote tai tuotantoprosessi muuttuu perusteellisesti.

| (71) | Saksan viranomaiset esittävät yksityiskohtaisia perusteluja yhteyksistä näiden tuotantolaitosten välillä, jotka konsernin kaksi sisaryritystä perustavat samalle tehdasalueelle. Molempien laitosten tuotantoyksiköt on liitetty toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin avulla. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levytuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta. |
| --- | --- |

(71)

Saksan viranomaiset esittävät yksityiskohtaisia perusteluja yhteyksistä näiden tuotantolaitosten välillä, jotka konsernin kaksi sisaryritystä perustavat samalle tehdasalueelle. Molempien laitosten tuotantoyksiköt on liitetty toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin avulla. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levytuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta.

| (72) | Näiden samalle tehdasalueelle rakennettujen kahden tuotantolaitoksen välisten vahvojen teknisten, operatiivisten ja hallinnollisten yhteyksien vuoksi komissio katsoo, että OSB-yksikköön ja lastulevy-yksikköön tehdyt investoinnit muodostavat vain yhden investointihankkeen. Kyseessä on näin ollen investointi tuotantopaikan perustamiseen. Tämän vuoksi sallittu enimmäisintensiteetti määritetään koko investointihankkeelle. |
| --- | --- |

(72)

Näiden samalle tehdasalueelle rakennettujen kahden tuotantolaitoksen välisten vahvojen teknisten, operatiivisten ja hallinnollisten yhteyksien vuoksi komissio katsoo, että OSB-yksikköön ja lastulevy-yksikköön tehdyt investoinnit muodostavat vain yhden investointihankkeen. Kyseessä on näin ollen investointi tuotantopaikan perustamiseen. Tämän vuoksi sallittu enimmäisintensiteetti määritetään koko investointihankkeelle.

6.3.1   KILPAILUTEKIJÄ (T)

6.3.1.1   
  Sovellettavat säännökset

| (73) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.2 kohdan mukaan tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaraa. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, syventää rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Komissio toteaa, että ilmoitettu hanke kasvattaa kapasiteettia sisämarkkinoilla. Kilpailutekijän määrittämiseksi on tämän vuoksi analysoitava, toteutetaanko ehdotettu hanke toimialalla tai alatoimialalla, jolla on rakenteellista ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(73)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.2 kohdan mukaan tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaraa. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, syventää rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Komissio toteaa, että ilmoitettu hanke kasvattaa kapasiteettia sisämarkkinoilla. Kilpailutekijän määrittämiseksi on tämän vuoksi analysoitava, toteutetaanko ehdotettu hanke toimialalla tai alatoimialalla, jolla on rakenteellista ylikapasiteettia.

| (74) | Jos kapasiteetin käytöstä on saatavilla riittävästi tietoa, komission on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaan rajattava kilpailutekijän määrittäminen siten, että tarkastellaan, onko kyseisellä toimialalla tai alatoimialalla rakenteellista tai huomattavaa ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(74)

Jos kapasiteetin käytöstä on saatavilla riittävästi tietoa, komission on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaan rajattava kilpailutekijän määrittäminen siten, että tarkastellaan, onko kyseisellä toimialalla tai alatoimialalla rakenteellista tai huomattavaa ylikapasiteettia.

| (75) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaan komissio tarkastelee, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla, vain silloin kun kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa. Asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, annetun yleisen tuomioistuimen tuomion mukaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 ja 3.10 kohtaa on tulkittava siten, että mikäli tiedot kyseessä olevan toimialan kapasiteetin käytöstä eivät mahdollista rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon vahvistamista, komission on tutkittava, ovatko kyseessä olevat markkinat taantumassa. Unionin tuomioistuin vahvisti asiassa Saksa ym. vastaan Kronofrance antamassaan tuomiossa yleisen tuomioistuimen tuomion. |
| --- | --- |

(75)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaan komissio tarkastelee, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla, vain silloin kun kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa. Asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, annetun yleisen tuomioistuimen tuomion mukaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 ja 3.10 kohtaa on tulkittava siten, että mikäli tiedot kyseessä olevan toimialan kapasiteetin käytöstä eivät mahdollista rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon vahvistamista, komission on tutkittava, ovatko kyseessä olevat markkinat taantumassa. Unionin tuomioistuin vahvisti asiassa Saksa ym. vastaan Kronofrance antamassaan tuomiossa yleisen tuomioistuimen tuomion.

| (76) | Tästä syystä komission on aluksi arvioitava, onko kapasiteetin käytöstä saatavilla riittävästi tietoja. Jos tietoja ei ole tai jos tiedoista ilmenee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komissio tutkii kulutustietojen perusteella, ovatko kyseessä taantuvat markkinat. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan komission on vielä arvioitava, onko tuensaajilla ennen tukihakemuksen esittämistä ollut jo hallussaan 40 prosentin osuus markkinoista. |
| --- | --- |

(76)

Tästä syystä komission on aluksi arvioitava, onko kapasiteetin käytöstä saatavilla riittävästi tietoja. Jos tietoja ei ole tai jos tiedoista ilmenee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komissio tutkii kulutustietojen perusteella, ovatko kyseessä taantuvat markkinat. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan komission on vielä arvioitava, onko tuensaajilla ennen tukihakemuksen esittämistä ollut jo hallussaan 40 prosentin osuus markkinoista.

| (77) | Kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot on määritettävä tarkimmalle NACE-luokitustasolle. Jotta voidaan arvioida, ovatko markkinat taantuvat ja ylittyykö markkinaosuusraja, komission on lisäksi määriteltävä investointihankkeen kohteena olevien tuotteiden merkitykselliset markkinat. |
| --- | --- |

(77)

Kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot on määritettävä tarkimmalle NACE-luokitustasolle. Jotta voidaan arvioida, ovatko markkinat taantuvat ja ylittyykö markkinaosuusraja, komission on lisäksi määriteltävä investointihankkeen kohteena olevien tuotteiden merkitykselliset markkinat.

6.3.1.2   
  Tuotteet

| (78) | Investointihanke koskee OSB-levyn (Oriented Strand Board) ja lastulevyn tuotantoa. |
| --- | --- |

(78)

Investointihanke koskee OSB-levyn (Oriented Strand Board) ja lastulevyn tuotantoa.

| (79) | Lastulevyn tuotannossa tukkipuulastut ja/tai kierrätetyt puulastut puristetaan levyksi orgaanisen sideaineen avulla. Lastulevyä käytetään pääasiassa huonekaluteollisuudessa ja sisärakenteissa. |
| --- | --- |

(79)

Lastulevyn tuotannossa tukkipuulastut ja/tai kierrätetyt puulastut puristetaan levyksi orgaanisen sideaineen avulla. Lastulevyä käytetään pääasiassa huonekaluteollisuudessa ja sisärakenteissa.

| (80) | OSB-levyn tuotannossa mäntylastut puristetaan kolmikerrokselliseksi levyksi. OSB-levyä käytetään pääasiassa valmistalojen rakentamisessa, pakkausteollisuudessa ja rakennusten peruskorjauksissa. OSB-levy kehitettiin 1950-luvulla Pohjois-Amerikassa. OSB-levy on 1980- ja 1990-luvuilla yleistynyt myös puulevymarkkinoilla, ja sitä käytetään usein kalliimman (havupuu)vanerin korvaavana tuotteena. |
| --- | --- |

(80)

OSB-levyn tuotannossa mäntylastut puristetaan kolmikerrokselliseksi levyksi. OSB-levyä käytetään pääasiassa valmistalojen rakentamisessa, pakkausteollisuudessa ja rakennusten peruskorjauksissa. OSB-levy kehitettiin 1950-luvulla Pohjois-Amerikassa. OSB-levy on 1980- ja 1990-luvuilla yleistynyt myös puulevymarkkinoilla, ja sitä käytetään usein kalliimman (havupuu)vanerin korvaavana tuotteena.

6.3.1.3   
  Merkitykselliset markkinat

| (81) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. |
| --- | --- |

(81)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista.

| (82) | Hanke koskee OSB- ja lastulevyn tuotantoa. Saksan mukaan tuotantolaitoksissa ei voida tuottaa useampia eri tuotteita, vaan ainoastaan saman tuotteen eri muunnelmia, joiden pintaominaisuudet vaihtelevat. Viranomaisten mukaan tuottajan kannalta ei ole kyse korvattavuudesta, joka perustuisi tuotantolaitoksen joustavaan käyttöön. |
| --- | --- |

(82)

Hanke koskee OSB- ja lastulevyn tuotantoa. Saksan mukaan tuotantolaitoksissa ei voida tuottaa useampia eri tuotteita, vaan ainoastaan saman tuotteen eri muunnelmia, joiden pintaominaisuudet vaihtelevat. Viranomaisten mukaan tuottajan kannalta ei ole kyse korvattavuudesta, joka perustuisi tuotantolaitoksen joustavaan käyttöön.

| (83) | Kysynnän kannalta lastulevy ja OSB-levy ovat jossakin määrin korvattavissa toisillaan erityisesti valmistalojen rakentamisen alalla. Korvattavuus käsittää kuitenkin alle 10 prosenttia markkinavolyymista, ja sitä on siis pidettävä rajoitettuna (17). Tämä näyttää johtuvan tuotteiden loppukäyttötarkoitusten eroista ja merkittävästä hintaerosta (OSB-levy maksaa 285 euroa/m3 ja lastulevy 117 euroa/m3). Komissio pitää tällaista korvattavuutta liian vähäisenä, jotta OSB-levyn ja lastulevyn voitaisiin katsoa muodostavan samat merkitykselliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(83)

Kysynnän kannalta lastulevy ja OSB-levy ovat jossakin määrin korvattavissa toisillaan erityisesti valmistalojen rakentamisen alalla. Korvattavuus käsittää kuitenkin alle 10 prosenttia markkinavolyymista, ja sitä on siis pidettävä rajoitettuna (17). Tämä näyttää johtuvan tuotteiden loppukäyttötarkoitusten eroista ja merkittävästä hintaerosta (OSB-levy maksaa 285 euroa/m3 ja lastulevy 117 euroa/m3). Komissio pitää tällaista korvattavuutta liian vähäisenä, jotta OSB-levyn ja lastulevyn voitaisiin katsoa muodostavan samat merkitykselliset tuotemarkkinat.

| (84) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio katsoi, että lastulevy muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Koska tätä näkemystä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, komissio päättelee, että tässä arvioinnissa lastulevyn katsotaan muodostavan erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(84)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio katsoi, että lastulevy muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Koska tätä näkemystä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, komissio päättelee, että tässä arvioinnissa lastulevyn katsotaan muodostavan erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.

| (85) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että OSB-levy voidaan jossakin määrin korvata vanerilla (tietyt laadut ja lajit) ETA:n markkinoilla. |
| --- | --- |

(85)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että OSB-levy voidaan jossakin määrin korvata vanerilla (tietyt laadut ja lajit) ETA:n markkinoilla.

| (86) | Vaneri on monipuolinen puun ja polymeerin yhdiste. Vaneri koostuu vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta, jotka liimataan synteettisellä tai orgaanisella liima-aineella. Vaneria valmistetaan sekä havu- että lehtipuusta. Kuusen ja männyn kaltaisille havupuille on yleensä ominaista ikivihreät neulaset (havupuita kutsutaan myös pehmeäpuulajeiksi, mutta käsite ei viittaa puun lujuuteen). Lehtipuille (joita kutsutaan myös kovapuulajeiksi) on puolestaan ominaista leveät lehdet, hedelmät tai pähkinät, ja pääosa lehtipuista on kesävihantia. |
| --- | --- |

(86)

Vaneri on monipuolinen puun ja polymeerin yhdiste. Vaneri koostuu vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta, jotka liimataan synteettisellä tai orgaanisella liima-aineella. Vaneria valmistetaan sekä havu- että lehtipuusta. Kuusen ja männyn kaltaisille havupuille on yleensä ominaista ikivihreät neulaset (havupuita kutsutaan myös pehmeäpuulajeiksi, mutta käsite ei viittaa puun lujuuteen). Lehtipuille (joita kutsutaan myös kovapuulajeiksi) on puolestaan ominaista leveät lehdet, hedelmät tai pähkinät, ja pääosa lehtipuista on kesävihantia.

| (87) | Jotta saataisiin selvitettyä, missä määrin OSB-levy on korvattavissa eri vanerityypeillä tai -lajeilla, komissio kehotti asianomaisia ottamaan kantaa OSB-levyn markkinoiden rajaamiseen. |
| --- | --- |

(87)

Jotta saataisiin selvitettyä, missä määrin OSB-levy on korvattavissa eri vanerityypeillä tai -lajeilla, komissio kehotti asianomaisia ottamaan kantaa OSB-levyn markkinoiden rajaamiseen.

| (88) | Sekä Saksan että tuensaajien merkittävän kilpailijan, KronoGroup-konsernin, esittämistä näkemyksistä ilmenee, että merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Vain näissä käyttötarkoituksissa OSB-levyn ja lastulevyn mahdollinen keskinäisen korvaavuuden aste on yli 50 prosenttia. Sen sijaan mahdollinen korvaavuuden aste on varsin alhainen (20 %) kuljetusajoneuvoissa (lujuuden ja painon suhde) ja huonekaluteollisuudessa (ulkonäkövaatimukset) levyiltä edellytettävien ominaisuuksien vuoksi. Nämä käsitykset ja korvaavuuden asteet eri loppukäyttötarkoituksissa vahvistettiin myös Jaakko Pöyryn laatimissa selvityksissä (18). |
| --- | --- |

(88)

Sekä Saksan että tuensaajien merkittävän kilpailijan, KronoGroup-konsernin, esittämistä näkemyksistä ilmenee, että merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Vain näissä käyttötarkoituksissa OSB-levyn ja lastulevyn mahdollinen keskinäisen korvaavuuden aste on yli 50 prosenttia. Sen sijaan mahdollinen korvaavuuden aste on varsin alhainen (20 %) kuljetusajoneuvoissa (lujuuden ja painon suhde) ja huonekaluteollisuudessa (ulkonäkövaatimukset) levyiltä edellytettävien ominaisuuksien vuoksi. Nämä käsitykset ja korvaavuuden asteet eri loppukäyttötarkoituksissa vahvistettiin myös Jaakko Pöyryn laatimissa selvityksissä (18).

| (89) | Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitut loppukäyttötarkoitukset ovat lähes samat kuin havupuuvanerilla (ainoa ero on se, että havupuuvaneria käytetään lisäksi rakennusteollisuudessa, toisin kuin OSB-levyä). OSB-levyn ja lehtipuuvanerin keskinäinen korvattavuus ei sen sijaan ole tasolla, jonka perusteella niiden pitäisi katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille. |
| --- | --- |

(89)

Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitut loppukäyttötarkoitukset ovat lähes samat kuin havupuuvanerilla (ainoa ero on se, että havupuuvaneria käytetään lisäksi rakennusteollisuudessa, toisin kuin OSB-levyä). OSB-levyn ja lehtipuuvanerin keskinäinen korvattavuus ei sen sijaan ole tasolla, jonka perusteella niiden pitäisi katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille.

| (90) | Tämän vuoksi komissio katsoo OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden kattavan OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Nämä markkinat vastaavat pitkälti OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita. |
| --- | --- |

(90)

Tämän vuoksi komissio katsoo OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden kattavan OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Nämä markkinat vastaavat pitkälti OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita.

| (91) | Vaikka merkittävä osa puulevyistä viedään toisiin maihin, kyseessä on kookas ja raskas tuote. Kuljettaminen pitkien etäisyyksien päähän on kuitenkin yleensä liian kallista, joten kuljetussäde on noin 800 kilometriä. Yksittäiset toimitusalueet muodostavat useita päällekkäisiä kehiä, joiden keskustan muodostaa tuotantolaitos. Koska yksittäiset tuotantolaitokset sijaitsevat erillään toisistaan ja luonnollisten toimitusalueiden päällekkäisyys vaihtelee, vaikutukset voivat siirtyä alueelta toiselle. Onkin siis pääteltävä, että molempien tuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset (19). |
| --- | --- |

(91)

Vaikka merkittävä osa puulevyistä viedään toisiin maihin, kyseessä on kookas ja raskas tuote. Kuljettaminen pitkien etäisyyksien päähän on kuitenkin yleensä liian kallista, joten kuljetussäde on noin 800 kilometriä. Yksittäiset toimitusalueet muodostavat useita päällekkäisiä kehiä, joiden keskustan muodostaa tuotantolaitos. Koska yksittäiset tuotantolaitokset sijaitsevat erillään toisistaan ja luonnollisten toimitusalueiden päällekkäisyys vaihtelee, vaikutukset voivat siirtyä alueelta toiselle. Onkin siis pääteltävä, että molempien tuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset (19).

6.3.1.4   
  Kapasiteetin käyttöä koskevat tiedot

| (92) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaan rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla on keskimäärin 2 prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli 5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(92)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaan rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla on keskimäärin 2 prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli 5 prosenttiyksikköä.

| (93) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden alaviitteen 13 mukaan kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen tason mukaisesti. Komissio katsoo, että Glunzin ja OSBD:n OSB-levyn ja lastulevyn tuotanto kuuluu NACE-koodissa 20.20 (Vaneriviilun valmistus; ristiinliimatun vanerin, laminaatti-, lastu- ja kuitulevyjen ja muiden paneelien ja levyjen valmistus) tarkoitettuun toimialaan, koska lastulevyn, vanerin ja OSB-levyn tuotanto muodostaa 81 prosenttia puulevyn kokonaistuotannosta Euroopassa (20). Tämän vuoksi komissio katsoo, että se voi ottaa kapasiteetin käyttöä koskevan arviointinsa lähtökohdaksi NACE-koodin 20.20. |
| --- | --- |

(93)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden alaviitteen 13 mukaan kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen tason mukaisesti. Komissio katsoo, että Glunzin ja OSBD:n OSB-levyn ja lastulevyn tuotanto kuuluu NACE-koodissa 20.20 (Vaneriviilun valmistus; ristiinliimatun vanerin, laminaatti-, lastu- ja kuitulevyjen ja muiden paneelien ja levyjen valmistus) tarkoitettuun toimialaan, koska lastulevyn, vanerin ja OSB-levyn tuotanto muodostaa 81 prosenttia puulevyn kokonaistuotannosta Euroopassa (20). Tämän vuoksi komissio katsoo, että se voi ottaa kapasiteetin käyttöä koskevan arviointinsa lähtökohdaksi NACE-koodin 20.20.

| (94) | Saksan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja keskimääräisestä käyttöasteesta ETA:ssa kaudella 1994–1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) NACE-koodin 20.20 mukaisen puulevytuotannon osalta. Nämä tiedot, jotka riippumattoman asiantuntijan (21) laatima selvitys vahvistaa, täyttävät vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaiset vaatimukset, sillä ne vastaavat NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkinta mahdollista tasoa. |
| --- | --- |

(94)

Saksan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja keskimääräisestä käyttöasteesta ETA:ssa kaudella 1994–1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) NACE-koodin 20.20 mukaisen puulevytuotannon osalta. Nämä tiedot, jotka riippumattoman asiantuntijan (21) laatima selvitys vahvistaa, täyttävät vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaiset vaatimukset, sillä ne vastaavat NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkinta mahdollista tasoa.

| (95) | Asiantuntija on määrittänyt vuosikapasiteetin laskennan lähtökohdaksi tuotantolaitoksen (23 tunnin) päivittäiskapasiteetin 300 päivänä vuodessa. Tämä vuosikapasiteetin viitearvo on määritetty teollisuusalan edustajien toimittamien tietojen ja asiantuntijan oman tietokannan (Wood-Based Panel Mill Databank) avulla, joka sisältää tietoja yksittäisten tuotantoyksikköjen ja puristamojen kapasiteetista. Viitearvossa (23 h/300 vrk) otetaan huomioon koneiden tyypin ja iän erot sekä tuotantolaitoksen kokoonpano. |
| --- | --- |

(95)

Asiantuntija on määrittänyt vuosikapasiteetin laskennan lähtökohdaksi tuotantolaitoksen (23 tunnin) päivittäiskapasiteetin 300 päivänä vuodessa. Tämä vuosikapasiteetin viitearvo on määritetty teollisuusalan edustajien toimittamien tietojen ja asiantuntijan oman tietokannan (Wood-Based Panel Mill Databank) avulla, joka sisältää tietoja yksittäisten tuotantoyksikköjen ja puristamojen kapasiteetista. Viitearvossa (23 h/300 vrk) otetaan huomioon koneiden tyypin ja iän erot sekä tuotantolaitoksen kokoonpano.

| (96) | Selvityksessä pääteltiin, että vuosittainen kapasiteetin käyttöaste ETA:ssa kaudella 1994–1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) oli lastulevyn osalta 88,8 prosenttia, OSB-levyn osalta 80,4 prosenttia, lastulevyn ja OSB-levyn osalta yhteensä 88,8 prosenttia ja kaikkien puulevyjen osalta yhteensä (NACE 20.20) 85 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

Selvityksessä pääteltiin, että vuosittainen kapasiteetin käyttöaste ETA:ssa kaudella 1994–1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) oli lastulevyn osalta 88,8 prosenttia, OSB-levyn osalta 80,4 prosenttia, lastulevyn ja OSB-levyn osalta yhteensä 88,8 prosenttia ja kaikkien puulevyjen osalta yhteensä (NACE 20.20) 85 prosenttia.

| (97) | Kokonaiskapasiteetin käyttöastetta puulevyteollisuudessa (NACE 20.20) ETA:ssa koskevat yksityiskohtaiset tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa: | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaistuotanto (1 000 m3) | 30,673 | 32,412 | 32,566 | 35,178 | 36,481 |
| Kokonaiskapasiteetti (1 000 m3) | 36,776 | 37,148 | 40,034 | 40,545 | 41,787 |
| Käyttöaste | 83 % | 87 % | 81 % | 87 % | 87 % |

(97)

Kokonaiskapasiteetin käyttöastetta puulevyteollisuudessa (NACE 20.20) ETA:ssa koskevat yksityiskohtaiset tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa:

1994

1995

1996

1997

1998

Kokonaistuotanto (1 000 m3)

30,673

32,412

32,566

35,178

36,481

Kokonaiskapasiteetti (1 000 m3)

36,776

37,148

40,034

40,545

41,787

Käyttöaste

83 %

87 %

81 %

87 %

87 %

| (98) | Komissio on ottanut huomioon myös toisen teettämänsä asiantuntijaselvityksen (22). Tässä toisessa selvityksessä kapasiteetin viitearvoksi otettiin 22 tuntia päivässä 345 päivänä vuodessa kaudella 1995–1997 ja keskimääräiseksi käyttöasteeksi saatiin 81,8 prosenttia. Tässä selvityksessä käsitellään kuitenkin ilmeisesti nykyaikaisten tuotantolaitosten keskimääräistä vuosikapasiteettia, ja lisäksi siitä puuttuvat kauden 1994–1998 muita vuosia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(98)

Komissio on ottanut huomioon myös toisen teettämänsä asiantuntijaselvityksen (22). Tässä toisessa selvityksessä kapasiteetin viitearvoksi otettiin 22 tuntia päivässä 345 päivänä vuodessa kaudella 1995–1997 ja keskimääräiseksi käyttöasteeksi saatiin 81,8 prosenttia. Tässä selvityksessä käsitellään kuitenkin ilmeisesti nykyaikaisten tuotantolaitosten keskimääräistä vuosikapasiteettia, ja lisäksi siitä puuttuvat kauden 1994–1998 muita vuosia koskevat tiedot.

| (99) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohdan mukaan komissio käyttää riippumattomilta ulkopuolisilta saatuja tietoja arvioidessaan vaikutuksia kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla. Jos näitä tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio perustaa harkintansa täysin jäsenvaltioiden lausuntoihin. Komissio pitää Saksan toimittamaa selvitystä riittävän luotettavana. Lisäksi toinen selvitys johtaa samaan lopputulokseen, vaikkakaan se ei tarjoa täydellisiä tietoja. |
| --- | --- |

(99)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohdan mukaan komissio käyttää riippumattomilta ulkopuolisilta saatuja tietoja arvioidessaan vaikutuksia kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla. Jos näitä tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio perustaa harkintansa täysin jäsenvaltioiden lausuntoihin. Komissio pitää Saksan toimittamaa selvitystä riittävän luotettavana. Lisäksi toinen selvitys johtaa samaan lopputulokseen, vaikkakaan se ei tarjoa täydellisiä tietoja.

| (100) | Kaudella 1994–1998 vuotuinen kapasiteetin käyttöaste oli keskimäärin 81,72 prosenttia koko unionin tehdasteollisuudessa. |
| --- | --- |

(100)

Kaudella 1994–1998 vuotuinen kapasiteetin käyttöaste oli keskimäärin 81,72 prosenttia koko unionin tehdasteollisuudessa.

| (101) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että investointihanke johtaa kapasiteetin kasvattamiseen alalla, jossa ei esiinny ylikapasiteettia. Jos komissio päättelee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia – kuten tässä tapauksessa –, sen on kuitenkin asiassa Kronofrance vastaan komissio annetun tuomion mukaan analysoitava, onko kyse taantuvista markkinoista. |
| --- | --- |

(101)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että investointihanke johtaa kapasiteetin kasvattamiseen alalla, jossa ei esiinny ylikapasiteettia. Jos komissio päättelee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia – kuten tässä tapauksessa –, sen on kuitenkin asiassa Kronofrance vastaan komissio annetun tuomion mukaan analysoitava, onko kyse taantuvista markkinoista.

6.3.1.5   
  Kulutustiedot

| (102) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdassa edellytetään, että määritettäessä, onko kyse taantuvista markkinoista, komissio vertailee kyseisten tuotteiden kulutusta (eli tuotantoa, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti) ETA:n koko teollisen tuotantotoiminnan kasvuvauhtiin |
| --- | --- |

(102)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdassa edellytetään, että määritettäessä, onko kyse taantuvista markkinoista, komissio vertailee kyseisten tuotteiden kulutusta (eli tuotantoa, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti) ETA:n koko teollisen tuotantotoiminnan kasvuvauhtiin

| (103) | Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdan mukaan kyseisten tuotteiden markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos niiden vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin merkittävästi (yli 10 %) hitaampaa kuin vuotuinen talouskasvu ETA:ssa, jollei tuotteiden suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen. |
| --- | --- |

(103)

Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdan mukaan kyseisten tuotteiden markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos niiden vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin merkittävästi (yli 10 %) hitaampaa kuin vuotuinen talouskasvu ETA:ssa, jollei tuotteiden suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.

| (104) | Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993–1998 (23) oli 5,78 prosenttia. |
| --- | --- |

(104)

Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993–1998 (23) oli 5,78 prosenttia.

| (105) | Riippumattoman asiantuntijan selvityksessä (24) esitetään lastulevyn kulutustietoja (miljardia euroa) kaudella 1993–1998 (näitä kuutta vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana). Tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa:












  Mrd. euroa | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Kasvu/vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastulevy | 4,61 | 4,78 | 5,91 | 4,98 | 5,71 | 5,65 | 4,15 % |

(105)

Riippumattoman asiantuntijan selvityksessä (24) esitetään lastulevyn kulutustietoja (miljardia euroa) kaudella 1993–1998 (näitä kuutta vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana). Tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa:

Mrd. euroa

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Kasvu/vuosi

Lastulevy

4,61

4,78

5,91

4,98

5,71

5,65

4,15 %

| (106) | Komissio toteaa, että kasvuvauhdin ero on yli 10 prosenttia (5,78 % verrattuna 4,15 %). Tulos on sama, vaikka lähtökohtana olevat tiedot ulottuisivat vuoteen 1999 asti (ts. kausi 1994–1999), kuten Kronogroup esittää. |
| --- | --- |

(106)

Komissio toteaa, että kasvuvauhdin ero on yli 10 prosenttia (5,78 % verrattuna 4,15 %). Tulos on sama, vaikka lähtökohtana olevat tiedot ulottuisivat vuoteen 1999 asti (ts. kausi 1994–1999), kuten Kronogroup esittää.

| (107) | Saksa viittaa huomautuksessaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohtaan. Sen mukaan markkinoiden ei katsota olevan taantuvat (vaikka vuotuinen kasvuvauhti olisi alle koko ETA:n tehdasteollisuuden vuotuisen keskiarvon), jos tuotteiden suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Saksa perustaa kantansa tutkimukseen, jonka mukaan kaudella 1973–2003 lastulevyn kulutus kasvoi 36 prosenttia nopeammin kuin tehdasteollisuuden arvonlisä. |
| --- | --- |

(107)

Saksa viittaa huomautuksessaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohtaan. Sen mukaan markkinoiden ei katsota olevan taantuvat (vaikka vuotuinen kasvuvauhti olisi alle koko ETA:n tehdasteollisuuden vuotuisen keskiarvon), jos tuotteiden suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Saksa perustaa kantansa tutkimukseen, jonka mukaan kaudella 1973–2003 lastulevyn kulutus kasvoi 36 prosenttia nopeammin kuin tehdasteollisuuden arvonlisä.

| (108) | Komissio katsoo, että pelkästään tämän perusteella ei voida osoittaa, että lastulevyn suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Tämä vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen edellytys tarkoittaa tilannetta, jossa keskimääräinen vuosittainen kasvuvauhti on toki merkityksellisillä markkinoilla ollut viimeisten viiden vuoden ajan alhainen mutta kääntynyt kuitenkin selvästi havaittavissa olevaan nousuun, joka voisi tulevina vuosina (eli lyhyellä aikavälillä) jatkua, kun tuettua investointia aletaan hyödyntää. Näin varmistettaisiin, että tuen aikaansaamat kilpailunvääristymät olisivat vähäisiä. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo, että pelkästään tämän perusteella ei voida osoittaa, että lastulevyn suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Tämä vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen edellytys tarkoittaa tilannetta, jossa keskimääräinen vuosittainen kasvuvauhti on toki merkityksellisillä markkinoilla ollut viimeisten viiden vuoden ajan alhainen mutta kääntynyt kuitenkin selvästi havaittavissa olevaan nousuun, joka voisi tulevina vuosina (eli lyhyellä aikavälillä) jatkua, kun tuettua investointia aletaan hyödyntää. Näin varmistettaisiin, että tuen aikaansaamat kilpailunvääristymät olisivat vähäisiä.

| (109) | Selvitys perustuu tätä vastoin hyvin pitkän aikavälin tietoihin, joiden perusteella ei voida laatia lähitulevaisuutta koskevia ennusteita, jotka ovat merkittävämpiä vaikutusten arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(109)

Selvitys perustuu tätä vastoin hyvin pitkän aikavälin tietoihin, joiden perusteella ei voida laatia lähitulevaisuutta koskevia ennusteita, jotka ovat merkittävämpiä vaikutusten arvioinnin kannalta.

| (110) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että lastulevymarkkinat ovat vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla suhteellisesti taantuvat ja tämän tuotteen kilpailutekijäksi T määritetään 0,75. |
| --- | --- |

(110)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että lastulevymarkkinat ovat vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla suhteellisesti taantuvat ja tämän tuotteen kilpailutekijäksi T määritetään 0,75.

| (111) | Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993–1998 oli 5,78 prosenttia. |
| --- | --- |

(111)

Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993–1998 oli 5,78 prosenttia.

| (112) | Saksan toimittamassa ilmoituksessa viitataan riippumattoman konsultin laatimaan tutkimukseen (25). Se sisältää seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot OSB-levyn ja vanerin kulutuksesta (miljardia euroa) kaudella 1993–1998 ETA:ssa, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Kasvu/vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OSB-levy | 0,05 | 0,06 | 0,08 | 0,10 | 0,13 | 0,18 | 31,321 % |
| Vanerityypit | 0,46 | 0,55 | 0,55 | 0,48 | 0,50 | 0,49 | 1,175 % |
| Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit
   (26) | 0,51 | 0,61 | 0,63 | 0,58 | 0,63 | 0,67 | 5,765 % |

(112)

Saksan toimittamassa ilmoituksessa viitataan riippumattoman konsultin laatimaan tutkimukseen (25). Se sisältää seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot OSB-levyn ja vanerin kulutuksesta (miljardia euroa) kaudella 1993–1998 ETA:ssa, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa.

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Kasvu/vuosi

OSB-levy

0,05

0,06

0,08

0,10

0,13

0,18

31,321 %

Vanerityypit

0,46

0,55

0,55

0,48

0,50

0,49

1,175 %

Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit
   (26)

0,51

0,61

0,63

0,58

0,63

0,67

5,765 %

| (113) | Merkityksellisillä markkinoilla, eli OSB-levyn ja vanerin markkinoilla, kasvuvauhdin ero ei ole yli 10 prosenttia (5,765 % verrattuna 5,78 %), kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Tästä syystä merkitykselliset markkinat eivät ole vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla taantuvat. OSB-levyn markkinoihin sovellettavaksi kilpailutekijäksi T määritetään 1. |
| --- | --- |

(113)

Merkityksellisillä markkinoilla, eli OSB-levyn ja vanerin markkinoilla, kasvuvauhdin ero ei ole yli 10 prosenttia (5,765 % verrattuna 5,78 %), kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Tästä syystä merkitykselliset markkinat eivät ole vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla taantuvat. OSB-levyn markkinoihin sovellettavaksi kilpailutekijäksi T määritetään 1.

6.3.1.6   
  Markkinaosuudet merkityksellisillä markkinoilla

| (114) | Kun komissio määrittää kilpailutekijää, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan arvioitava, onko konsernin (johon Glunz ja OSBD kuuluvat) markkinaosuus merkityksellisillä markkinoilla vähintään 40 prosenttia. Tällöin olisi vaarana, että kyseisellä alueella tavallisesti sallittujen tukimäärien myöntäminen voi vääristää kilpailua kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(114)

Kun komissio määrittää kilpailutekijää, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan arvioitava, onko konsernin (johon Glunz ja OSBD kuuluvat) markkinaosuus merkityksellisillä markkinoilla vähintään 40 prosenttia. Tällöin olisi vaarana, että kyseisellä alueella tavallisesti sallittujen tukimäärien myöntäminen voi vääristää kilpailua kohtuuttomasti.

| (115) | Saksa on toimittanut seuraavat tiedot SONAE-konsernin (Glunz ja OSBD kuuluvat yritykseen TAFISA, jonka emoyhtiö on SONAE) markkinaosuuksista ETA:ssa (27) vuosina 1999 (ennen investointia) ja 2002 (investoinnin jälkeen):







  Tuotemarkkinat | 1999 (ennen investointia) | 2002 (investoinnin jälkeen) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lastulevy | [...] % | [...] % |
| Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit (28) | [...] % | [...] % |

(115)

Saksa on toimittanut seuraavat tiedot SONAE-konsernin (Glunz ja OSBD kuuluvat yritykseen TAFISA, jonka emoyhtiö on SONAE) markkinaosuuksista ETA:ssa (27) vuosina 1999 (ennen investointia) ja 2002 (investoinnin jälkeen):

Tuotemarkkinat

1999 (ennen investointia)

2002 (investoinnin jälkeen)

Lastulevy

[...] %

[...] %

Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit (28)

[...] %

[...] %

| (116) | Toimitetut numerotiedot osoittavat, että SONAE-konsernin osuus merkityksellisillä markkinoilla ei ylittänyt 40 prosenttia ilmoitusajankohtana. Tästä seuraa, että määritettyjä kilpailutekijöitä ei tarvitse alentaa. |
| --- | --- |

(116)

Toimitetut numerotiedot osoittavat, että SONAE-konsernin osuus merkityksellisillä markkinoilla ei ylittänyt 40 prosenttia ilmoitusajankohtana. Tästä seuraa, että määritettyjä kilpailutekijöitä ei tarvitse alentaa.

6.3.2   PÄÄOMAN JA TYÖVOIMAN SUHDE

| (117) | KronoGroup-konserni esitti huomautuksessaan, että Glunzin Sassenburgissa sijaitsevan lastulevytehtaan sulkemisen jälkeen siirrettyjä työpaikkoja ei pitäisi ottaa huomioon määritettäessä ”pääoman ja työvoiman suhdetta” ja ”alueellista vaikutusta osoittavaa tekijää” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään). Näiden työpaikkojen huomiointi olisi KronoGroup-konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden ilmoitettua tavoitetta eli työpaikkojen luomista kyseisen alueen asukkaille. |
| --- | --- |

(117)

KronoGroup-konserni esitti huomautuksessaan, että Glunzin Sassenburgissa sijaitsevan lastulevytehtaan sulkemisen jälkeen siirrettyjä työpaikkoja ei pitäisi ottaa huomioon määritettäessä ”pääoman ja työvoiman suhdetta” ja ”alueellista vaikutusta osoittavaa tekijää” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään). Näiden työpaikkojen huomiointi olisi KronoGroup-konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden ilmoitettua tavoitetta eli työpaikkojen luomista kyseisen alueen asukkaille.

| (118) | Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitettua työpaikkojen luomisen käsitettä on tulkittava tukialueen perusteella, sillä hanke edistää aluekehitystä luomalla työpaikkoja kyseisellä alueella. Tämän vuoksi vaikuttaa oikeutetulta hyväksyä ”luoduiksi työpaikoiksi” sellaiset työpaikat, jotka ovat uusia kyseisellä alueella. Lisäksi työpaikkojen luominen tukialueelle hyödyttää epäilemättä kyseistä aluetta heijastusvaikutusten vuoksi myös siinä tapauksessa, että työpaikkoihin palkattaisiinkin työntekijöitä, jotka asuvat naapurialueilla (tässä tapauksessa saman jäsenvaltion alueella, joka ei ole aluetukikelpoinen). Näin ollen myös aluetukien päätarkoitus saavutetaan. |
| --- | --- |

(118)

Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitettua työpaikkojen luomisen käsitettä on tulkittava tukialueen perusteella, sillä hanke edistää aluekehitystä luomalla työpaikkoja kyseisellä alueella. Tämän vuoksi vaikuttaa oikeutetulta hyväksyä ”luoduiksi työpaikoiksi” sellaiset työpaikat, jotka ovat uusia kyseisellä alueella. Lisäksi työpaikkojen luominen tukialueelle hyödyttää epäilemättä kyseistä aluetta heijastusvaikutusten vuoksi myös siinä tapauksessa, että työpaikkoihin palkattaisiinkin työntekijöitä, jotka asuvat naapurialueilla (tässä tapauksessa saman jäsenvaltion alueella, joka ei ole aluetukikelpoinen). Näin ollen myös aluetukien päätarkoitus saavutetaan.

| (119) | Näistä syistä komissio ottaa nämä työpaikat huomioon määrittäessään investointihankkeen pääoman ja työvoiman suhdetta ja alueellista vaikutusta koskevaa tekijää. |
| --- | --- |

(119)

Näistä syistä komissio ottaa nämä työpaikat huomioon määrittäessään investointihankkeen pääoman ja työvoiman suhdetta ja alueellista vaikutusta koskevaa tekijää.

| (120) | Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitetulla pääoman ja työvoiman suhteella pyritään mukauttamaan sallittu enimmäisintensiteetti siten, että suositaan hankkeita, joilla luodaan suhteellisen suuri määrä uusia suoria työpaikkoja ja jotka tämän vuoksi tosiasiassa alentavat tehokkaammin työttömyyttä. |
| --- | --- |

(120)

Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitetulla pääoman ja työvoiman suhteella pyritään mukauttamaan sallittu enimmäisintensiteetti siten, että suositaan hankkeita, joilla luodaan suhteellisen suuri määrä uusia suoria työpaikkoja ja jotka tämän vuoksi tosiasiassa alentavat tehokkaammin työttömyyttä.

| (121) | Pääoman ja työvoiman suhteeseen vaikuttavat eri tekijät on lueteltu vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan 2 alakohdassa. Tässä tapauksessa kokonaisinvestointi on 199 400 000 euroa, ja sillä luodaan 355 työpaikkaa. Tällöin suhteeksi saadaan 561 700 euroa työpaikkaa kohden, ja sallitun enimmäisintensiteetin tasoitustekijä ”I” on 0,8. |
| --- | --- |

(121)

Pääoman ja työvoiman suhteeseen vaikuttavat eri tekijät on lueteltu vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan 2 alakohdassa. Tässä tapauksessa kokonaisinvestointi on 199 400 000 euroa, ja sillä luodaan 355 työpaikkaa. Tällöin suhteeksi saadaan 561 700 euroa työpaikkaa kohden, ja sallitun enimmäisintensiteetin tasoitustekijä ”I” on 0,8.

6.3.3   ALUEELLISTA VAIKUTUSTA KOSKEVA TEKIJÄ (M)

| (122) | Alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon tuetun uuden investoinnin myönteiset vaikutukset tukea saavien alueiden talouteen. Työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Pääomavaltainen investointi voi luoda välillisesti huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden luomia työpaikkoja. |
| --- | --- |

(122)

Alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon tuetun uuden investoinnin myönteiset vaikutukset tukea saavien alueiden talouteen. Työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Pääomavaltainen investointi voi luoda välillisesti huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden luomia työpaikkoja.

| (123) | Saksan viranomaiset arvioivat ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000, että investoinnin avulla luotujen välillisten työpaikkojen määrä puunjalostuskeskuksen valmistuttua on yhteensä 520. Työpaikat jakautuvat seuraavasti eri tuotantoyksiköihin: | OSB-levyn tuotanto
  Välilliset työpaikat | OSB-levyn tuotanto
  Lisätyövoima | Lastulevyn tuotanto
  Välilliset työpaikat | Lastulevyn tuotanto
  Lisätyövoima | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puunkorjuu | 61 | 11 | 70 | 12 | 154 |
| Puukuljetus tehtaalle | 42 | 8 | 77 | 14 | 141 |
| Liimakuljetus tehtaalle | 5 | | 8 | | 13 |
| Polttoainekuljetus tehtaalle | 2 | | 3 | | 5 |
| Melaniinipaperin kuljetus | | | 1 | | 1 |
| Kuljetus tehtaalta asiakkaille | 50 | 9 | 76 | 14 | 149 |
| Palvelut (laitteiden huolto ja korjaus) | 17 | 3 | 17 | 3 | 40 |
| Puhtaanapitopalvelut | 5 | | 5 | | 10 |
| Henkilöstön asunnot ja kulutushyödykkeet | 2 | | 5 | | 7 |
| Yhteensä | 184 | 31 | 262 | 43 | 520 |

(123)

Saksan viranomaiset arvioivat ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000, että investoinnin avulla luotujen välillisten työpaikkojen määrä puunjalostuskeskuksen valmistuttua on yhteensä 520. Työpaikat jakautuvat seuraavasti eri tuotantoyksiköihin:

OSB-levyn tuotanto

Välilliset työpaikat

OSB-levyn tuotanto

Lisätyövoima

Lastulevyn tuotanto

Välilliset työpaikat

Lastulevyn tuotanto

Lisätyövoima

Yhteensä

Puunkorjuu

61

11

70

12

154

Puukuljetus tehtaalle

42

8

77

14

141

Liimakuljetus tehtaalle

5

8

13

Polttoainekuljetus tehtaalle

2

3

5

Melaniinipaperin kuljetus

1

1

Kuljetus tehtaalta asiakkaille

50

9

76

14

149

Palvelut (laitteiden huolto ja korjaus)

17

3

17

3

40

Puhtaanapitopalvelut

5

5

10

Henkilöstön asunnot ja kulutushyödykkeet

2

5

7

Yhteensä

184

31

262

43

520

| (124) | Luotavien työpaikkojen arvioitu määrä on laskettu seuraavassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(124)

Luotavien työpaikkojen arvioitu määrä on laskettu seuraavassa esitetyllä tavalla.

| (125) | Saksan mukaan eniten välillisiä työpaikkoja luodaan kummankin tuotantoyksikön materiaalikuljetusten ja lopputuotteiden kuljetusten kautta. Näin luodaan 309 työpaikkaa. |
| --- | --- |

(125)

Saksan mukaan eniten välillisiä työpaikkoja luodaan kummankin tuotantoyksikön materiaalikuljetusten ja lopputuotteiden kuljetusten kautta. Näin luodaan 309 työpaikkaa.

| (126) | OSB-levyn tuotannon arvioidaan olevan noin [...] m3, mikä merkitsee noin [...] m3:n myyntimäärää. Jotta saadaan tuotettua yksi kuutiometri lopputuotetta, tarvitaan noin [...] m3 puuta. Tämä merkitsee, että vuotuinen puutavaran tarve on noin [...] m3. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan [...] tonnia ja polttoainetta [...] tonnia vuodessa. |
| --- | --- |

(126)

OSB-levyn tuotannon arvioidaan olevan noin [...] m3, mikä merkitsee noin [...] m3:n myyntimäärää. Jotta saadaan tuotettua yksi kuutiometri lopputuotetta, tarvitaan noin [...] m3 puuta. Tämä merkitsee, että vuotuinen puutavaran tarve on noin [...] m3. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan [...] tonnia ja polttoainetta [...] tonnia vuodessa.

| (127) | OSB-tuotteiden raaka-aineena käytetään yksinomaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä tuotantolaitoksesta. Tuotantolaitoksen päivittäisen puuntarpeen arvioidaan olevan [...] m3, ja puutavara kuljetetaan kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Jos kuljetuksia tehdään kaksi kertaa päivässä ja kuormatilavuus on [...] m3, tämä merkitsee, että tarvitaan 39 kuorma-autoa, 39 kuljettajaa, 8 muuta työntekijää ja 3 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 50. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseessä oleva lisätyövoima (muut työntekijät) ei vastaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.7 ja 7.5 kohdan mukaista työpaikkojen määritelmää (29). Tämän vuoksi komissio katsoo, että materiaalikuljetuksilla tuotantolaitoksille luodaan 42 välillistä työpaikkaa. |
| --- | --- |

(127)

OSB-tuotteiden raaka-aineena käytetään yksinomaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä tuotantolaitoksesta. Tuotantolaitoksen päivittäisen puuntarpeen arvioidaan olevan [...] m3, ja puutavara kuljetetaan kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Jos kuljetuksia tehdään kaksi kertaa päivässä ja kuormatilavuus on [...] m3, tämä merkitsee, että tarvitaan 39 kuorma-autoa, 39 kuljettajaa, 8 muuta työntekijää ja 3 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 50. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseessä oleva lisätyövoima (muut työntekijät) ei vastaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.7 ja 7.5 kohdan mukaista työpaikkojen määritelmää (29). Tämän vuoksi komissio katsoo, että materiaalikuljetuksilla tuotantolaitoksille luodaan 42 välillistä työpaikkaa.

| (128) | Arvioitu myyntivolyymi, [...] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi [...] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 46 päivittäistä kuljetusta, 46 kuljettajaa, 9 muuta työntekijää ja 4 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 59. Lopputuotteiden kuljetuksilla asiakkaille luodaan 50 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

(128)

Arvioitu myyntivolyymi, [...] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi [...] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 46 päivittäistä kuljetusta, 46 kuljettajaa, 9 muuta työntekijää ja 4 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 59. Lopputuotteiden kuljetuksilla asiakkaille luodaan 50 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon.

| (129) | Lastulevytuotantolaitoksen tuotantokapasiteetti on noin [...] m3 raakalastulevyä ja [...] m3 pintakäsiteltyä levyä. Raakalastulevyn myynnin arvioidaan olevan [...] m3 ja pintakäsitellyn levyn [...] m3. Tuotantokapasiteetin ja myyntiennusteen välinen erotus johtuu siitä, että huomattava osa lastulevystä pinnoitetaan. Puun kokonaiskysynnän arvioidaan olevan [...] m3 vuodessa. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan [...] tonnia ja polttoainetta [...] tonnia vuodessa. |
| --- | --- |

(129)

Lastulevytuotantolaitoksen tuotantokapasiteetti on noin [...] m3 raakalastulevyä ja [...] m3 pintakäsiteltyä levyä. Raakalastulevyn myynnin arvioidaan olevan [...] m3 ja pintakäsitellyn levyn [...] m3. Tuotantokapasiteetin ja myyntiennusteen välinen erotus johtuu siitä, että huomattava osa lastulevystä pinnoitetaan. Puun kokonaiskysynnän arvioidaan olevan [...] m3 vuodessa. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan [...] tonnia ja polttoainetta [...] tonnia vuodessa.

| (130) | Myös lastulevyn tuotantoa varten tuotantolaitokselle toimitetaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä. Päivittäistarpeen arvioidaan olevan tukkipuun osalta [...] m3, pakkauspuun osalta [...] m3 ja puulastujen osalta [...] m3. Tukkipuun kuljetuskapasiteetiksi arvioidaan [...] m3 ja pakkauspuun ja puulastujen [...] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 72 päivittäistä kuljetusta, 72 kuljettajaa, 14 muuta työntekijää ja 5 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 91. Materiaalikuljetuksilla lastulevytehtaalle luodaan 77 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

(130)

Myös lastulevyn tuotantoa varten tuotantolaitokselle toimitetaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä. Päivittäistarpeen arvioidaan olevan tukkipuun osalta [...] m3, pakkauspuun osalta [...] m3 ja puulastujen osalta [...] m3. Tukkipuun kuljetuskapasiteetiksi arvioidaan [...] m3 ja pakkauspuun ja puulastujen [...] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 72 päivittäistä kuljetusta, 72 kuljettajaa, 14 muuta työntekijää ja 5 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 91. Materiaalikuljetuksilla lastulevytehtaalle luodaan 77 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon.

| (131) | Arvioitu vuotuinen myyntivolyymi, [...] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi [...] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Kun arvioiduista määrästä, eli 71 kuljettajasta, 14 muusta työntekijästä ja 5 mekaanikosta, vähennetään lisätyövoiman määrä, komissio katsoo, että lopputuotteiden kuljetuksella asiakkaille luodaan 76 välillistä työpaikkaa. |
| --- | --- |

(131)

Arvioitu vuotuinen myyntivolyymi, [...] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi [...] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on [...] m3. Kun arvioiduista määrästä, eli 71 kuljettajasta, 14 muusta työntekijästä ja 5 mekaanikosta, vähennetään lisätyövoiman määrä, komissio katsoo, että lopputuotteiden kuljetuksella asiakkaille luodaan 76 välillistä työpaikkaa.

| (132) | Saksa ei ole toimittanut tietoja 19 välillisestä työpaikasta, jotka oli määrä luoda liima-aineiden, polttoaineiden ja melamiinipaperin kuljetuksilla molemmille tuotantolaitoksille. Komissio pitää tätä lukua kuitenkin realistisena. |
| --- | --- |

(132)

Saksa ei ole toimittanut tietoja 19 välillisestä työpaikasta, jotka oli määrä luoda liima-aineiden, polttoaineiden ja melamiinipaperin kuljetuksilla molemmille tuotantolaitoksille. Komissio pitää tätä lukua kuitenkin realistisena.

| (133) | Näistä syistä komissio katsoo, että kuljetusalalle luotavien välillisten työpaikkojen määrä on 264. |
| --- | --- |

(133)

Näistä syistä komissio katsoo, että kuljetusalalle luotavien välillisten työpaikkojen määrä on 264.

| (134) | Puunjalostus on toiseksi merkittävin välillisten työpaikkojen aikaansaaja, sillä jalostustoiminta käsittää 251 työpäivää vuodessa. |
| --- | --- |

(134)

Puunjalostus on toiseksi merkittävin välillisten työpaikkojen aikaansaaja, sillä jalostustoiminta käsittää 251 työpäivää vuodessa.

| (135) | OSB-levyn tuotantoon tarvitaan päivittäin [...] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. Noin [...] m3:n koneelliseen puunkorjuuseen tarvitaan 25 metsätyöryhmää, joihin kuhunkin kuuluu 2 metsäkoneenkuljettajaa ja 2 metsuria sekä 1 muu työntekijä kuutta metsätyöryhmää kohden. Jokainen metsätyöryhmä korjaa päivittäin [...] m3 puuta, joten työpaikkojen määrä on 54. Noin [...] m3:n käsinhakkuuseen tarvitaan 13 metsuria, joista kukin korjaa [...] m3 päivässä. Saksan mukaan 67 luodun välillisen työpaikan lisäksi luodaan 13 työpaikkaa lisätyövoimaa varten. Näin luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 80. Luoduista 67 välillisestä työpaikasta vain 61 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(135)

OSB-levyn tuotantoon tarvitaan päivittäin [...] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. Noin [...] m3:n koneelliseen puunkorjuuseen tarvitaan 25 metsätyöryhmää, joihin kuhunkin kuuluu 2 metsäkoneenkuljettajaa ja 2 metsuria sekä 1 muu työntekijä kuutta metsätyöryhmää kohden. Jokainen metsätyöryhmä korjaa päivittäin [...] m3 puuta, joten työpaikkojen määrä on 54. Noin [...] m3:n käsinhakkuuseen tarvitaan 13 metsuria, joista kukin korjaa [...] m3 päivässä. Saksan mukaan 67 luodun välillisen työpaikan lisäksi luodaan 13 työpaikkaa lisätyövoimaa varten. Näin luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 80. Luoduista 67 välillisestä työpaikasta vain 61 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon.

| (136) | Lastulevyn tuotantoon tarvitaan päivittäin [...] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. OSB-tuotantoa varten tehtyjä metsätoimia koskevia laskelmia soveltamalla Saksan päättelee, että luotujen välillisten työpaikkojen määrä on 41 ja lisätyövoimaa tarvitaan 5 henkilöä. Luoduista 41 välillisestä työpaikasta vain 32 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(136)

Lastulevyn tuotantoon tarvitaan päivittäin [...] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. OSB-tuotantoa varten tehtyjä metsätoimia koskevia laskelmia soveltamalla Saksan päättelee, että luotujen välillisten työpaikkojen määrä on 41 ja lisätyövoimaa tarvitaan 5 henkilöä. Luoduista 41 välillisestä työpaikasta vain 32 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon.

| (137) | Pakkauspuuta tarvitaan päivittäin [...] m3, joten Saksa arvioi luotujen välillisten työpaikkojen määräksi 36 korjuun, kuljetuksen ja sahauksen osalta. Lisätyövoimatarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa ja materiaalihankintojen, logistiikan jne. tarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa. Luoduista 43 välillisestä työpaikasta vain 38 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. |
| --- | --- |

(137)

Pakkauspuuta tarvitaan päivittäin [...] m3, joten Saksa arvioi luotujen välillisten työpaikkojen määräksi 36 korjuun, kuljetuksen ja sahauksen osalta. Lisätyövoimatarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa ja materiaalihankintojen, logistiikan jne. tarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa. Luoduista 43 välillisestä työpaikasta vain 38 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille.

| (138) | Komissio katsoo, että metsäalalle luotaisiin näin ollen 131 välillistä työpaikkaa. |
| --- | --- |

(138)

Komissio katsoo, että metsäalalle luotaisiin näin ollen 131 välillistä työpaikkaa.

| (139) | Saksan viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja palvelualalle sekä asuntojen ja kulutushyödykkeiden osalta luotavista 51 työpaikasta ja 6 henkilön lisätyövoimatarpeesta. Koska tuotantolaitokset voivat jakaa osan näistä työpaikoista, komissio katsoo, että välillisesti luotavien työpaikkojen realistinen määrä on vain 45. |
| --- | --- |

(139)

Saksan viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja palvelualalle sekä asuntojen ja kulutushyödykkeiden osalta luotavista 51 työpaikasta ja 6 henkilön lisätyövoimatarpeesta. Koska tuotantolaitokset voivat jakaa osan näistä työpaikoista, komissio katsoo, että välillisesti luotavien työpaikkojen realistinen määrä on vain 45.

| (140) | Edellä esitetyn perusteella tukialueella tai läheisillä tukialueilla luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 440. Jos niitä välillisiä työpaikkoja ei oteta huomioon, jotka vain turvattiin, luotujen välillisten työpaikkojen määräksi saadaan 407. Verrattuna 355 luotuun suoraan työpaikkaan suhdeluku ylittäisi kummassakin tapauksessa (440 tai 407) 100 prosenttia. Tästä seuraa, että alueellisen vaikutuksen tekijä (M) on 1,5. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetyn perusteella tukialueella tai läheisillä tukialueilla luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 440. Jos niitä välillisiä työpaikkoja ei oteta huomioon, jotka vain turvattiin, luotujen välillisten työpaikkojen määräksi saadaan 407. Verrattuna 355 luotuun suoraan työpaikkaan suhdeluku ylittäisi kummassakin tapauksessa (440 tai 407) 100 prosenttia. Tästä seuraa, että alueellisen vaikutuksen tekijä (M) on 1,5.

6.3.4   INVESTOINTIHANKKEEN SALLITTU ENIMMÄISINTENSITEETTI

| (141) | Sallittu enimmäisintensiteetti lasketaan vuoden 1998 puitteiden 3.10 kohdan mukaan soveltamalla laskukaavaa R × T × I × M (30). |
| --- | --- |

(141)

Sallittu enimmäisintensiteetti lasketaan vuoden 1998 puitteiden 3.10 kohdan mukaan soveltamalla laskukaavaa R × T × I × M (30).

| (142) | Koska kummallakin merkityksellisellä tuotteella on eri kilpailutekijä T (OSB-levy: 1, lastulevy: 0,75), on määritettävä, miten koko hankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä lasketaan. Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa ei ole asiaa koskevaa ohjeistusta. |
| --- | --- |

(142)

Koska kummallakin merkityksellisellä tuotteella on eri kilpailutekijä T (OSB-levy: 1, lastulevy: 0,75), on määritettävä, miten koko hankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä lasketaan. Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa ei ole asiaa koskevaa ohjeistusta.

| (143) | Komissio on jo arvioinut vastaavanlaista, vuoden 1998 monialaisten puitteiden soveltamisalaan kuuluvaa tapausta, joka koski kahta tuotetta, joiden kilpailutekijät poikkesivat toisistaan (asia C 15/06 – Pilkington (31)). Komissio totesi, että molempien kilpailutekijöiden painottaminen sen osuuden mukaan, joka niillä on investointihankkeesta, olisi keinotekoista, koska hanke koski täysin integroitua tuotantolaitosta. Tämän vuoksi komissio sovelsi painotukseen tuotteiden tuotantokapasiteettien välistä suhdetta. |
| --- | --- |

(143)

Komissio on jo arvioinut vastaavanlaista, vuoden 1998 monialaisten puitteiden soveltamisalaan kuuluvaa tapausta, joka koski kahta tuotetta, joiden kilpailutekijät poikkesivat toisistaan (asia C 15/06 – Pilkington (31)). Komissio totesi, että molempien kilpailutekijöiden painottaminen sen osuuden mukaan, joka niillä on investointihankkeesta, olisi keinotekoista, koska hanke koski täysin integroitua tuotantolaitosta. Tämän vuoksi komissio sovelsi painotukseen tuotteiden tuotantokapasiteettien välistä suhdetta.

| (144) | Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, tämä hanke koskee kahta integroitua tuotantolaitosta (OSB-tehdas ja lastulevytehdas), joilla on yhteistä teknistä infrastruktuuria ja yhteinen hallinto. Kummankin tuotantolaitoksen tukikelpoiset kustannukset voidaan erottaa toisistaan. Pilkington-päätöksestä poiketen tässä tapauksessa voidaan siis myös laskea yhteinen kilpailutekijä molempien tuotteiden tukikelpoisten investointikustannusten suhteen avulla. |
| --- | --- |

(144)

Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, tämä hanke koskee kahta integroitua tuotantolaitosta (OSB-tehdas ja lastulevytehdas), joilla on yhteistä teknistä infrastruktuuria ja yhteinen hallinto. Kummankin tuotantolaitoksen tukikelpoiset kustannukset voidaan erottaa toisistaan. Pilkington-päätöksestä poiketen tässä tapauksessa voidaan siis myös laskea yhteinen kilpailutekijä molempien tuotteiden tukikelpoisten investointikustannusten suhteen avulla.

| (145) | Menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevassa huomautuksessaan Saksa ehdottaa kolmatta tapaa kyseisten tuotteiden kilpailutekijöiden painottamiseen. Viranomaiset ehdottavat, että lähtökohtana käytettäisiin kummankin tuotantolaitoksen bruttomarginaalia (32). Saksan mukaan näin voitaisiin varmistaa, että kummankin tuotteen osuus yrityksen tuloksesta otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(145)

Menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevassa huomautuksessaan Saksa ehdottaa kolmatta tapaa kyseisten tuotteiden kilpailutekijöiden painottamiseen. Viranomaiset ehdottavat, että lähtökohtana käytettäisiin kummankin tuotantolaitoksen bruttomarginaalia (32). Saksan mukaan näin voitaisiin varmistaa, että kummankin tuotteen osuus yrityksen tuloksesta otetaan huomioon.

| (146) | Laskutavasta riippuen koko investointihankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä on 0,86 (kapasiteettien suhteen perusteella (33)), 0,85 (investointikustannusten suhteen perusteella (34)) tai 0,92 (bruttomarginaalien suhteen perusteella (35)). |
| --- | --- |

(146)

Laskutavasta riippuen koko investointihankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä on 0,86 (kapasiteettien suhteen perusteella (33)), 0,85 (investointikustannusten suhteen perusteella (34)) tai 0,92 (bruttomarginaalien suhteen perusteella (35)).

| (147) | Kaksi muuta sallitun enimmäisintensiteetin määrittämisessä tarvittavaa tekijää ovat 0,8 (pääoman ja työvoiman suhde, I) ja 1,5 (alueellinen vaikutus, M). Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan mukaista laskukaavaa (R × T × I × M) soveltamalla sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 36,12 prosenttia, 35,70 prosenttia tai 38,64 prosenttia. Saksan ilmoittama 35 prosentin tuki-intensiteetti on siis joka tapauksessa vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen. |
| --- | --- |

(147)

Kaksi muuta sallitun enimmäisintensiteetin määrittämisessä tarvittavaa tekijää ovat 0,8 (pääoman ja työvoiman suhde, I) ja 1,5 (alueellinen vaikutus, M). Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan mukaista laskukaavaa (R × T × I × M) soveltamalla sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 36,12 prosenttia, 35,70 prosenttia tai 38,64 prosenttia. Saksan ilmoittama 35 prosentin tuki-intensiteetti on siis joka tapauksessa vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen.

| (148) | Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää, mitä menetelmää pitäisi käyttää yhteenlasketun kilpailutekijän laskemisessa. Saksan ehdottamaa menetelmää (joka johtaa suotuisimpaan tulokseen) ei kuitenkaan voida hyväksyä, sillä sen lähtökohtana ovat vuotta 2004 koskevat tiedot, joita ei ollut saatavilla ilmoitusajankohtana. |
| --- | --- |

(148)

Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää, mitä menetelmää pitäisi käyttää yhteenlasketun kilpailutekijän laskemisessa. Saksan ehdottamaa menetelmää (joka johtaa suotuisimpaan tulokseen) ei kuitenkaan voida hyväksyä, sillä sen lähtökohtana ovat vuotta 2004 koskevat tiedot, joita ei ollut saatavilla ilmoitusajankohtana.

6.3.5   TAKAISINPERINTÄMÄÄRÄYS EI OLE TARPEEN

| (149) | Saksan viranomaiset ovat jo maksaneet tuensaajille yhteensä [...] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä). |
| --- | --- |

(149)

Saksan viranomaiset ovat jo maksaneet tuensaajille yhteensä [...] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä).

| (150) | KronoGroup-konserni katsoo huomautuksessaan, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(150)

KronoGroup-konserni katsoo huomautuksessaan, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (151) | Takaisinperintämääräys on poikkeustoimenpide, jota komissio voi soveltaa vain asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklassa määrättyjen erityisten edellytysten täyttyessä. KronoGroup-konserni ei ole toimittanut vakuuttavia perusteita, joiden perusteella voitaisiin katsoa näiden edellytysten täyttyneen. Joka tapauksessa takaisinperintämääräys ei soveltuisi komission mielestä käsiteltävään tapaukseen. |
| --- | --- |

(151)

Takaisinperintämääräys on poikkeustoimenpide, jota komissio voi soveltaa vain asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklassa määrättyjen erityisten edellytysten täyttyessä. KronoGroup-konserni ei ole toimittanut vakuuttavia perusteita, joiden perusteella voitaisiin katsoa näiden edellytysten täyttyneen. Joka tapauksessa takaisinperintämääräys ei soveltuisi komission mielestä käsiteltävään tapaukseen.

VII.   PÄÄTELMÄT

| (152) | Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Saksan soveltama 35 prosentin tuki-intensiteetti on kuitenkin vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen. Tämän vuoksi kyseessä olevan tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, |
| --- | --- |

(152)

Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Saksan soveltama 35 prosentin tuki-intensiteetti on kuitenkin vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen. Tämän vuoksi kyseessä olevan tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH ja jonka määrä on 69 797 988 euroa, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä maaliskuuta 2011.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on 1.12.2009 tullut SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä viittaukset SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa syytä tulkita viittauksiksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EUVL C 263, 22.10.2005, s. 7.

2

(3)  EYVL C 107, 7.4.1998, s. 7.

3

(4)  Kok. 2004, s. II-4177.

4

(5)  Vastaavanlainen tapaus, ks. asia C-199/06 (CELF), Kok. 2008, s. I-469, 60–64 kohta.

5

(6)  Ks. alaviite 2.

6

(7)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

7

(8)  Kok. 2008, s. I-6619.

8

(9)  Valtiontuki N 209/99, komission kirje D/105751, 2.8.2000.

9

(10)  Valtiontuki N 702/97, komission kirje D/12438, 30.12.1999.

10

(11)  Liikesalaisuus.

11

(12)  Tiedot toimitti KronoGroup-konsernin yritysten nimissä asianajotoimisto Luther, Willma, Buchholz, Baierlein und Nierer.

12

(13)  Structural Panel Supply and Demand in Europe, 10.12.2003.

13

(14)  Tämä alue ei ollut kaudella 2000–2006 tukialue voimassa olleen Saksan tukialuekartan mukaan.

14

(15)  Stefan Collignon on Glunzin hallituksen jäsen.

15

(16)  EYVL C 340, 27.11.1999, s. 8.

16

(17)  Jaakko Pöyry Consulting: ”The Development of Wood-Based Panel Industry – Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993–1998”, 20.6.2000.

17

(18)  ”Expert Opinion on OSB Substitution Potential of Plywood and Mill Capacity Calculations”. Jaakko Pöyry, 15.9.2000. ”Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area”. Jaakko Pöyry, 13.2.2001.

18

(19)  Ks. myös asia IV/M.599 – Noranda Forest/Glunz (EYVL C 298, 11.11.1995).

19

(20)  Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l’Ameublement, Pariisi, asiantuntijaraportti ”Market Structure and Competition in the European Wood Industry”, 2001.

20

(21)  Jaakko Pöyry Consulting: ”The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993–1998”, 14.4.2000.

21

(22)  Ks. alaviite 19.

22

(23)  Jotta voidaan laskea viiden vuoden keskimääräinen vuosittainen kasvuvauhti, tarvitaan tiedot kuuden vuoden jaksolta.

23

(24)  Jaakko Pöyry: ”The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993–1999”.

24

(25)  Jaakko Pöyry: ”Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area 1993–1998”.

25

(26)  Loppukäyttö pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa.

26

(27)  Kokoonpano alkuperäisen ilmoituksen tekoajankohtana vuonna 2000.

27

(28)  Loppukäyttö pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa.

28

(29)  Pysyvä kokopäivätyö, joka on suoraan yhteydessä investointihankkeeseen.

29

(30)  R = kyseisellä tukialueella suurille yrityksille myönnettävän tuen sallittu enimmäisintensiteetti, T = kilpailutekijä, I = pääoman ja työvoiman suhde ja M = alueellista vaikutusta osoittava tekijä.

30

(31)  EUVL L 49, 20.2.2009, s. 18.

31

(32)  Bruttomarginaali määritetään laskemalla kyseisen tuotteesta saatavien tulojen ja tuotannon muuttuvien kustannusten välinen erotus. Bruttomarginaalin voidaan katsoa myös olevan määrä, joka yksi tuote tuottaa kiinteiden kustannusten kattamiseksi. Toisin sanoen bruttomarginaali ilmaisee tuotekohtaisen voiton määrän.

32

(33)  Ilmoituksessa uuden OSB-tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan [...] m3 (42 %) ja uuden lastulevyn tuotantolaitoksen [...] m3:ä (58 %). Tällä perusteella yhteenlasketuksi kilpailutekijäksi saadaan 0,42 × 1 + 0,58 × 0,75 = 0,86.

33

3

3

(34)  OSB-tuotantolaitoksen tukikelpoiset kustannukset ovat 81,8 miljoonaa euroa (41 %) ja lastulevyn tuotantolaitoksen 117,6 miljoonaa euroa (59 %). Tällä perusteella yhteenlasketuksi kilpailutekijäksi saadaan 0,41 × 1 + 0,59 × 0,75 = 0,85.

34

(35)  Saksan tietojen mukaan vuonna 2004 OSB-tuotantolaitoksen suhteellinen bruttomarginaali oli 68,5 % ja lastulevyn tuotantolaitoksen 31,5 %. Tällä perusteella yhteenlasketuksi kilpailutekijäksi saadaan 0,685 × 1 + 0,315 × 0,75 = 0,92.

35

---

SUUNTAVIIVAT

| 3.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 228/37

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 25 päivänä elokuuta 2011,

raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta

(EKP/2011/13)

(2011/525/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin valtuuksista kerätä tilastotietoja 23 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2533/98 (1),

ottaa huomioon rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/110/EY (3) poistettiin sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitoksilta luottolaitoksen asema. |
| --- | --- |

(1)

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta 16 päivänä syyskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/110/EY (3) poistettiin sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitoksilta luottolaitoksen asema.

| (2) | Tämän seurauksena on tarpeen muuttaa sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten raportoinnin laajuutta, tiheyttä ja määräaikaa, jotta varmistettaisiin sähköistä rahaa koskevien tilastotietojen asianmukainen keruu. Raportoinnissa pitäisi mahdollistaa erityisesti kaikkien sellaisten sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden kattava seuranta, jotka eivät ole luottolaitoksia, riippumatta siitä, täyttävätkö ne ”rahalaitosten” määritelmän. Lisäksi pitäisi muuttaa raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista 1 päivänä elokuuta 2007 annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 (4) sanastoa, |
| --- | --- |

(2)

Tämän seurauksena on tarpeen muuttaa sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten raportoinnin laajuutta, tiheyttä ja määräaikaa, jotta varmistettaisiin sähköistä rahaa koskevien tilastotietojen asianmukainen keruu. Raportoinnissa pitäisi mahdollistaa erityisesti kaikkien sellaisten sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden kattava seuranta, jotka eivät ole luottolaitoksia, riippumatta siitä, täyttävätkö ne ”rahalaitosten” määritelmän. Lisäksi pitäisi muuttaa raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista 1 päivänä elokuuta 2007 annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 (4) sanastoa,

ON HYVÄKSYNYT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutetaan suuntaviivoja EKP/2007/9 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:
  ”5 artikla
  Sähköistä rahaa koskevat tilastot
  EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa vuosittain tietoja EU:n sähköistä rahaa koskevien järjestelmien ominaisuuksista sekä näihin järjestelmiin liittyvien tilastotietojen saatavuudesta ja laatimismenetelmistä. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 1 lueteltujen erien osalta tilastotiedot, jotka koskevat kaikkien sellaisten rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa, joille ei ole myönnetty poikkeusta asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan nojalla.
  Kuukausittaiset tai neljännesvuosittaiset tiedot ilmoitetaan EKP:lle vähintään kahdesti vuodessa huhtikuun (tiedot maaliskuun loppuun saakka) ja lokakuun (tiedot syyskuun loppuun saakka) viimeiseen pankkipäivään mennessä. Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa tietoja useamminkin, mikäli tiedot ovat saatavilla. Tällöin tiedot lähetetään EKP:lle kuukausittain tai neljännesvuosittain viitejakson päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen työpäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja.
  Tämä raportointi kattaa sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa ja täyttävät siten rahalaitoksen määritelmän, ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka eivät pääasiallisesti välitä rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa eivätkä siten täytä rahalaitoksen määritelmää. Raportointi kattaa myös sellaisten pienten rahalaitosten raportoinnin, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus, riippumatta siitä, ovatko ne luottolaitoksia.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tilastotiedot näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 2 lueteltujen erien osalta. Tiedot sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoista, jotka eivät täytä rahalaitosten määritelmää ja joita tavanomaiset tase-erätilastoja koskevat raportointivaatimukset eivät siten koske, ilmoitetaan siinä määrin kuin kansalliset keskuspankit voivat saada näitä tietoja asianomaisilta valvontaviranomaisilta tai muista sopivista lähteistä.
  Sarjat ilmoitetaan vuosittain EKP:lle viitekauden päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen pankkipäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Sähköistä rahaa koskevat tilastot

EKP kerää ja kirjaa yhdessä kansallisten keskuspankkien kanssa vuosittain tietoja EU:n sähköistä rahaa koskevien järjestelmien ominaisuuksista sekä näihin järjestelmiin liittyvien tilastotietojen saatavuudesta ja laatimismenetelmistä. Kansalliset keskuspankit ilmoittavat näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 1 lueteltujen erien osalta tilastotiedot, jotka koskevat kaikkien sellaisten rahalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa, joille ei ole myönnetty poikkeusta asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan nojalla.

Kuukausittaiset tai neljännesvuosittaiset tiedot ilmoitetaan EKP:lle vähintään kahdesti vuodessa huhtikuun (tiedot maaliskuun loppuun saakka) ja lokakuun (tiedot syyskuun loppuun saakka) viimeiseen pankkipäivään mennessä. Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa tietoja useamminkin, mikäli tiedot ovat saatavilla. Tällöin tiedot lähetetään EKP:lle kuukausittain tai neljännesvuosittain viitejakson päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen työpäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja.

Tämä raportointi kattaa sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka pääasiallisesti välittävät rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa ja täyttävät siten rahalaitoksen määritelmän, ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotka eivät pääasiallisesti välitä rahoitusta laskemalla liikkeeseen sähköistä rahaa eivätkä siten täytä rahalaitoksen määritelmää. Raportointi kattaa myös sellaisten pienten rahalaitosten raportoinnin, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus, riippumatta siitä, ovatko ne luottolaitoksia.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tilastotiedot näiden suuntaviivojen liitteessä III olevan 2 osan taulukossa 2 lueteltujen erien osalta. Tiedot sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoista, jotka eivät täytä rahalaitosten määritelmää ja joita tavanomaiset tase-erätilastoja koskevat raportointivaatimukset eivät siten koske, ilmoitetaan siinä määrin kuin kansalliset keskuspankit voivat saada näitä tietoja asianomaisilta valvontaviranomaisilta tai muista sopivista lähteistä.

Sarjat ilmoitetaan vuosittain EKP:lle viitekauden päättymistä seuraavan kuukauden viimeiseen pankkipäivään mennessä. Mikäli tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikatietoja.”

| 2) | Muutetaan liitettä III näiden suuntaviivojen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liitettä III näiden suuntaviivojen liitteen I mukaisesti.

| 3) | Muutetaan sanastoa näiden suuntaviivojen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan sanastoa näiden suuntaviivojen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Osoitus

Nämä suuntaviivat on osoitettu kaikille eurojärjestelmän keskuspankeille.

Tehty Frankfurt am Mainissa 25 päivänä elokuuta 2011.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

2

(3)  EUVL L 267, 10.10.2009, s. 7.

3

(4)  EUVL L 341, 27.12.2007, s. 1.

4

---

LIITE I

Korvataan liitteessä III oleva 2 osa seuraavasti:

”2 OSA

Sähköistä rahaa koskevat tilastot

Muiden rahalaitosten tiedot (kannat)

Taulukko 1

Kuukausittaiset tai neljännesvuosittaiset tiedonantovaatimukset, joiden osalta ei ole myönnetty poikkeusta asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan nojalla

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

VELAT

| 9 | Talletukset (kaikki valuutat) |
| --- | --- |

9

| 9e | Talletukset – euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Yön yli -talletukset |
| --- | --- |

9.1e

joista sähköistä rahaa

| 9.1.1e | Laitteistopohjaista sähköistä rahaa |
| --- | --- |

9.1.1e

| 9.1.2e | Ohjelmistopohjaista sähköistä rahaa |
| --- | --- |

9.1.2e

| 9x | Talletukset – ulkomaiset valuutat |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Yön yli |
| --- | --- |

9.1x

joista sähköistä rahaa

| 9.1.1x | Laitteistopohjaista sähköistä rahaa |
| --- | --- |

9.1.1x

| 9.1.2x | Ohjelmistopohjaista sähköistä rahaa |
| --- | --- |

9.1.2x

Sähköinen raha yhteensä

Taulukko 2

Vuosittaiset tiedonantovaatimukset, jotka koskevat kaikkien sellaisten sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liikkeeseen laskemaa sähköistä rahaa, jotka eivät ole luottolaitoksia

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Vastaavaa/vastattavaa yhteensä

josta sähköisen rahan talletuksia (kaikki valuutat)”

---

LIITE II

Muutetaan sanastoa seuraavasti:

| 1) | Korvataan ”sähköisen rahan” määritelmä seuraavasti:
  ” ’Sähköisellä rahalla’: tarkoitetaan sähköisesti tai magneettisesti tallennettua rahallista arvoa, joka ilmenee liikkeeseenlaskijaan kohdistuvana saatavana, joka on laskettu liikkeeseen vastaanotettuja varoja vastaan maksutapahtumia varten ja jonka muu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö kuin sähköisen rahan liikkeeseenlaskija itse ottaa vastaan.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan ”sähköisen rahan” määritelmä seuraavasti:

” ’Sähköisellä rahalla’: tarkoitetaan sähköisesti tai magneettisesti tallennettua rahallista arvoa, joka ilmenee liikkeeseenlaskijaan kohdistuvana saatavana, joka on laskettu liikkeeseen vastaanotettuja varoja vastaan maksutapahtumia varten ja jonka muu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö kuin sähköisen rahan liikkeeseenlaskija itse ottaa vastaan.”

| 2) | Korvataan ”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijan” määritelmä seuraavasti:
  ”Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitos: on oikeushenkilö, jolle on myönnetty sähköisen rahan liikkeeseen laskemiseen oikeuttava toimilupa.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan ”sähköisen rahan liikkeeseenlaskijan” määritelmä seuraavasti:

”Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitos: on oikeushenkilö, jolle on myönnetty sähköisen rahan liikkeeseen laskemiseen oikeuttava toimilupa.”

| 3) | Korvataan ”varojen” määritelmä seuraavasti:
  ” ’Varoilla’: tarkoitetaan käteistä rahaa, tilirahaa ja sähköistä rahaa.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan ”varojen” määritelmä seuraavasti:

” ’Varoilla’: tarkoitetaan käteistä rahaa, tilirahaa ja sähköistä rahaa.”

| 4. | Korvataan ”rahamarkkinarahastojen” määritelmä seuraavasti:
  ”Rahamarkkinarahastot: määritellään asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 1 a artiklassa.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan ”rahamarkkinarahastojen” määritelmä seuraavasti:

”Rahamarkkinarahastot: määritellään asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 1 a artiklassa.”

---