# Euroopa Liidu L 204/2011

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2011.204.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 54. köide9. august 2011 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2011.204.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 204

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

54. köide9. august 2011

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 791/2011, 3. august 2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 792/2011, 5. august 2011, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 793/2011, 5. august 2011, millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 794/2011, 8. august 2011, millega kiidetakse muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Parmigiano Reggiano (KPN)] | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 795/2011, 8. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 21 |
| | | OTSUSED |
| | | 2011/494/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 5. august 2011, millega antakse luba fosfaaditud maisitärklise turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5550 all)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 791/2011, 3. august 2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 792/2011, 5. august 2011, millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

11

*

Komisjoni määrus (EL) nr 793/2011, 5. august 2011, millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes

18

*

Komisjoni määrus (EL) nr 794/2011, 8. august 2011, millega kiidetakse muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Parmigiano Reggiano (KPN)]

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 795/2011, 8. august 2011, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

21

OTSUSED

2011/494/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 5. august 2011, millega antakse luba fosfaaditud maisitärklise turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 5550 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5550 all)

1

23

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määruse (EL) nr 861/2010 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandused (ELT L 284, 29.10.2010) | 26 |

Parandused

*

Komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määruse (EL) nr 861/2010 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandused (ELT L 284, 29.10.2010)

(ELT L 284, 29.10.2010)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 791/2011,

3. august 2011,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Ajutised meetmed

| (1) | Määrusega (EL) nr 138/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 138/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 6. aprillil 2010 Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille esitasid 6. aprillil 2010 Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH (edaspidi „kaebuse esitajad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 25 % teatavate hõreda koega klaaskiust kangaste kogutoodangust liidus.

| (3) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 13, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   Järgnenud menetlus

| (4) | Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. |
| --- | --- |

(4)

Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt.

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud kontrollimistele tehti kontrollkäigud järgmistes äriühingutes. | Eksportiv tootja, kes oli taotlenud individuaalset uurimist:






  — | Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 11 nimetatud kontrollimistele tehti kontrollkäigud järgmistes äriühingutes.

Eksportiv tootja, kes oli taotlenud individuaalset uurimist:

—

Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd

| | ja temaga seotud hulgimüüja:






  — | Yuyao Winter International Trade Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

ja temaga seotud hulgimüüja:

—

Yuyao Winter International Trade Co. Ltd.

| | Liidus asuv sõltumatu importija:






  — | Vimaplás – Tecidos Técnicos Lda., Portugal |
| --- | --- | --- |

Liidus asuv sõltumatu importija:

—

Vimaplás – Tecidos Técnicos Lda., Portugal

| (6) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Nende järelduste teatavakstegemise järel anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplik avalikustamine”). Nende järelduste teatavakstegemise järel anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (7) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (8) | Ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt on vaatlusalune toode Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangas, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla. |
| --- | --- |

(8)

Ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt on vaatlusalune toode Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangas, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla.

| (9) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist osutasid edasised analüüsid, et põhjenduses 8 esitatud viiest CN-koodist kolme alla ei saa vaatlusalust toodet liigitada. Seepärast tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist osutasid edasised analüüsid, et põhjenduses 8 esitatud viiest CN-koodist kolme alla ei saa vaatlusalust toodet liigitada. Seepärast tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta.

| (10) | Lisaks tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohaselt palus Hiina üks eksportiv tootja selgitada, kas klaaskiust plaadid kuuluvad toote määratluse alla. Liidu tootmisharu oli arvamusel, et klaaskiust plaadid on tootmisahela järgmise etapi tooted ning nende omadused erinevad vaatlusaluse toote omadest. Siiski otsustati, et enne lõpliku otsuse tegemist selles küsimuses on vaja koguda huvitatud isikutelt lisateavet. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 16 kohaselt palus Hiina üks eksportiv tootja selgitada, kas klaaskiust plaadid kuuluvad toote määratluse alla. Liidu tootmisharu oli arvamusel, et klaaskiust plaadid on tootmisahela järgmise etapi tooted ning nende omadused erinevad vaatlusaluse toote omadest. Siiski otsustati, et enne lõpliku otsuse tegemist selles küsimuses on vaja koguda huvitatud isikutelt lisateavet.

| (11) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja Euroopa Abrasiivide Tootjate Föderatsioon (Federation of European Producers of Abrasives, edaspidi „FEPA”), kes esindas klaaskiust plaatide kasutajaid, tõendid selle kohta, et klaaskiust plaadi tootmine hõreda koega klaaskiust kangast hõlmab mitut etappi. Lisaks erineb plaadi füüsiline kuju vaatlusaluse toote omast, mida tarnitakse tavaliselt kas kitsastes või laiades rullides, ning tavapäraselt on ka selle lõppkasutus erinev (lihvimisketaste tugevdamine). Ka Hiina eksportiv tootja nõustus nende väidetega. |
| --- | --- |

(11)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja Euroopa Abrasiivide Tootjate Föderatsioon (Federation of European Producers of Abrasives, edaspidi „FEPA”), kes esindas klaaskiust plaatide kasutajaid, tõendid selle kohta, et klaaskiust plaadi tootmine hõreda koega klaaskiust kangast hõlmab mitut etappi. Lisaks erineb plaadi füüsiline kuju vaatlusaluse toote omast, mida tarnitakse tavaliselt kas kitsastes või laiades rullides, ning tavapäraselt on ka selle lõppkasutus erinev (lihvimisketaste tugevdamine). Ka Hiina eksportiv tootja nõustus nende väidetega.

| (12) | Lisaks tuleb märkida, et ükski valimisse kuulunud Hiina eksportiv tootja ega ka liidu tootja ei tootnud ega müünud klaaskiust plaate. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks tuleb märkida, et ükski valimisse kuulunud Hiina eksportiv tootja ega ka liidu tootja ei tootnud ega müünud klaaskiust plaate.

| (13) | Üks liidu klaaskiust plaatide tootja, kes andis endast teada pärast ajutiste meetmete kehtestamist, väitis, et klaaskiust plaate ei tohiks tootevalikust välja jätta. Ta väitis, et klaaskiust plaadid ei ole tootmisahela järgmise etapi tooted ning vaatlusalune toode muutub tootmisahela järgmise etapi tooteks alles siis, kui rullis hõreda koega klaaskiust kangas pealistatakse. Äriühingu väidete kohaselt on ehituses ja klaaskiust plaatide valmistamisel kasutatava rullis hõreda koega klaaskiust kanga pealistamine erinev. Viimati nimetatud juhul pealistatakse rullid fenoolvaiguga. Teisisõnu on klaaskiust plaatide valmistamiseks ettenähtud rullis hõreda koega klaaskiust kanga keemilised omadused samad, mis klaaskiust plaatidel. Äriühingu väidete kohaselt ei saa kõnealust tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangast kasutada ehitussektoris sarrusmaterjalina, mis on vaatlusaluse toote peamine kasutusvaldkond. Seepärast väitis äriühing, et juhul kui klaaskiust plaadid ei kuulu tootevalikusse, tuleks sealt välja jätta ka rullis hõreda koega klaaskiust kangas, mis on pealistatud fenoolvaiguga. |
| --- | --- |

(13)

Üks liidu klaaskiust plaatide tootja, kes andis endast teada pärast ajutiste meetmete kehtestamist, väitis, et klaaskiust plaate ei tohiks tootevalikust välja jätta. Ta väitis, et klaaskiust plaadid ei ole tootmisahela järgmise etapi tooted ning vaatlusalune toode muutub tootmisahela järgmise etapi tooteks alles siis, kui rullis hõreda koega klaaskiust kangas pealistatakse. Äriühingu väidete kohaselt on ehituses ja klaaskiust plaatide valmistamisel kasutatava rullis hõreda koega klaaskiust kanga pealistamine erinev. Viimati nimetatud juhul pealistatakse rullid fenoolvaiguga. Teisisõnu on klaaskiust plaatide valmistamiseks ettenähtud rullis hõreda koega klaaskiust kanga keemilised omadused samad, mis klaaskiust plaatidel. Äriühingu väidete kohaselt ei saa kõnealust tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangast kasutada ehitussektoris sarrusmaterjalina, mis on vaatlusaluse toote peamine kasutusvaldkond. Seepärast väitis äriühing, et juhul kui klaaskiust plaadid ei kuulu tootevalikusse, tuleks sealt välja jätta ka rullis hõreda koega klaaskiust kangas, mis on pealistatud fenoolvaiguga.

| (14) | Nagu põhjenduses 13 mainiti, andis äriühing endast teada alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist ega esitanud kontrollitavaid andmeid oma väidete tõestuseks. Kuna erinevate pealistamisviiside kohta puudusid uurimise käigus kogutud andmed, ei olnud võimalik äriühingu väiteid uurimisandmetest lähtuvalt kontrollida. Pealegi, olenemata pealistusest on eri tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangastel samad füüsikalised põhiomadused ning seepärast ei peaks rullis hõreda koega klaaskiust kangast, mis on pealistatud fenoolvaiguga, tootevalikust välja jätma. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Nagu põhjenduses 13 mainiti, andis äriühing endast teada alles pärast ajutiste meetmete kehtestamist ega esitanud kontrollitavaid andmeid oma väidete tõestuseks. Kuna erinevate pealistamisviiside kohta puudusid uurimise käigus kogutud andmed, ei olnud võimalik äriühingu väiteid uurimisandmetest lähtuvalt kontrollida. Pealegi, olenemata pealistusest on eri tüüpi rullis hõreda koega klaaskiust kangastel samad füüsikalised põhiomadused ning seepärast ei peaks rullis hõreda koega klaaskiust kangast, mis on pealistatud fenoolvaiguga, tootevalikust välja jätma. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (15) | Lähtudes uurimise käigus kogutud andmetest ning põhjenduses 10 nimetatud eksportiva tootja, liidu tootmisharu ja FEPA märkustes esialgse teatavakstegemise dokumendi kohta, nõustuti väitega, et klaaskiust plaadid tuleks tootevalikust välja jätta. Seega jõutakse järeldusele, et klaaskiust plaatide kui tootmisahela järgmise etapi toodete füüsikalised omadused ei ole samad ning nende kasutusala erineb hõreda koega klaaskiust kangaste omast, seepärast tuleks need ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Klaaskiust plaadid jäetakse seega menetlusest lõplikult välja. |
| --- | --- |

(15)

Lähtudes uurimise käigus kogutud andmetest ning põhjenduses 10 nimetatud eksportiva tootja, liidu tootmisharu ja FEPA märkustes esialgse teatavakstegemise dokumendi kohta, nõustuti väitega, et klaaskiust plaadid tuleks tootevalikust välja jätta. Seega jõutakse järeldusele, et klaaskiust plaatide kui tootmisahela järgmise etapi toodete füüsikalised omadused ei ole samad ning nende kasutusala erineb hõreda koega klaaskiust kangaste omast, seepärast tuleks need ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Klaaskiust plaadid jäetakse seega menetlusest lõplikult välja.

2.   Samasugune toode

| (16) | Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 17. |
| --- | --- |

(16)

Kuna samasuguse toote kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 17.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (17) | Nagu ajutise määruse põhjendustes 18–32 selgitati, tehti esialgu ettepanek kohaldada kahe äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist, kuid menetluse hilisemas etapis otsustati see ettepanek tühistada, sest uurimisel selgus, et kahtlused, mis tekkisid seoses asjaomaste äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, olid põhjendatud. |
| --- | --- |

(17)

Nagu ajutise määruse põhjendustes 18–32 selgitati, tehti esialgu ettepanek kohaldada kahe äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist, kuid menetluse hilisemas etapis otsustati see ettepanek tühistada, sest uurimisel selgus, et kahtlused, mis tekkisid seoses asjaomaste äriühingute turumajandusliku kohtlemisega, olid põhjendatud.

| (18) | Üks eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18, kordas oma varem esitatud väiteid, kui teda teavitati, et komisjonil on kavas keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Ta väitis taas, et komisjonile edastatud ühisettevõtte põhikirja ja lepingu puhul oli tegemist vana versiooniga, mis kunagi ei jõustunud ning seega ei mõjutanud turumajandusliku kohtlemise võimaluse hindamise otsust. |
| --- | --- |

(18)

Üks eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldati algmääruse artiklit 18, kordas oma varem esitatud väiteid, kui teda teavitati, et komisjonil on kavas keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Ta väitis taas, et komisjonile edastatud ühisettevõtte põhikirja ja lepingu puhul oli tegemist vana versiooniga, mis kunagi ei jõustunud ning seega ei mõjutanud turumajandusliku kohtlemise võimaluse hindamise otsust.

| (19) | Ajutise määruse põhjenduse 28 kohaselt ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi algsete dokumentide ja eksportiva tootja poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud teabe autentsuse osas. |
| --- | --- |

(19)

Ajutise määruse põhjenduse 28 kohaselt ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi algsete dokumentide ja eksportiva tootja poolt turumajandusliku kohtlemise taotluse vormis esitatud teabe autentsuse osas.

| (20) | Seoses väitega, et algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamine on käesoleval juhul ebaproportsionaalne, märgitakse, et komisjon otsustab nimetatud artikli kohaldamise iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes iga juhtumiga seotud asjaoludest. Nagu ajutise määruse põhjendustes 26, 27 ja 31 juba selgitati, otsustati käesoleva menetluse puhul, et kõnealuse artikli kohaldamine on asjakohane, sest valedokumentide esitamine seab kahtluse alla kõik äriühingu esitatud dokumendid. |
| --- | --- |

(20)

Seoses väitega, et algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamine on käesoleval juhul ebaproportsionaalne, märgitakse, et komisjon otsustab nimetatud artikli kohaldamise iga üksikjuhtumi puhul eraldi, lähtudes iga juhtumiga seotud asjaoludest. Nagu ajutise määruse põhjendustes 26, 27 ja 31 juba selgitati, otsustati käesoleva menetluse puhul, et kõnealuse artikli kohaldamine on asjakohane, sest valedokumentide esitamine seab kahtluse alla kõik äriühingu esitatud dokumendid.

| (21) | Teine eksportiv tootja, kelle suhtes keelduti turumajanduslikust kohtlemisest ja kohaldati selle asemel individuaalset kohtlemist, vaidlustas põhjendused, millele toetudes komisjon oma otsuse tühistas. Äriühing leidis, et puuduvad ümberlükkamatud tõendid, mis märkimisväärselt kahjustaks algseid põhjendusi ja õigustaksid algse otsuse tühistamist turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. Äriühing väitis, et finantsaruandes leitud ebatäpsused ja puudused, millest audiitor ei teatanud, ei mõjuta olulisel määral kõnealuse aruande usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(21)

Teine eksportiv tootja, kelle suhtes keelduti turumajanduslikust kohtlemisest ja kohaldati selle asemel individuaalset kohtlemist, vaidlustas põhjendused, millele toetudes komisjon oma otsuse tühistas. Äriühing leidis, et puuduvad ümberlükkamatud tõendid, mis märkimisväärselt kahjustaks algseid põhjendusi ja õigustaksid algse otsuse tühistamist turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta. Äriühing väitis, et finantsaruandes leitud ebatäpsused ja puudused, millest audiitor ei teatanud, ei mõjuta olulisel määral kõnealuse aruande usaldusväärsust.

| (22) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 30 selgitati, ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi äriühingu finantsaruandes esitatud andmete täpsuse ja täielikkuse osas. |
| --- | --- |

(22)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 30 selgitati, ei suutnud need väited kõrvaldada kahtlusi äriühingu finantsaruandes esitatud andmete täpsuse ja täielikkuse osas.

| (23) | Lisaks on äriühing arvamusel, et uurimise tulemus ja tema individuaalne tollimaksumäär on ebaõiglane ja ebaproportsionaalne, sest äriühing tegi menetluse ajal koostööd, kuid tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat määra nagu ka nende äriühingute puhul, kes koostööst hoidusid ning äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18. Tuleb märkida, et äriühingu suhtes kohaldatava tollimaksumäära arvutamisel lähtuti tavameetodist, mida kasutatakse äriühingute puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks on äriühing arvamusel, et uurimise tulemus ja tema individuaalne tollimaksumäär on ebaõiglane ja ebaproportsionaalne, sest äriühing tegi menetluse ajal koostööd, kuid tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat määra nagu ka nende äriühingute puhul, kes koostööst hoidusid ning äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18. Tuleb märkida, et äriühingu suhtes kohaldatava tollimaksumäära arvutamisel lähtuti tavameetodist, mida kasutatakse äriühingute puhul, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist.

| (24) | Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18–32. |
| --- | --- |

(24)

Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 18–32.

2.   Individuaalne uurimine

| (25) | Ajutise määruse põhjenduse 37 kohaselt taotles rühm seotud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud, individuaalset uurimist kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 ning esitas turumajandusliku kohtlemise taotlused ettenähtud tähtajaks. |
| --- | --- |

(25)

Ajutise määruse põhjenduse 37 kohaselt taotles rühm seotud äriühinguid, keda valimisse ei kaasatud, individuaalset uurimist kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 3 ning esitas turumajandusliku kohtlemise taotlused ettenähtud tähtajaks.

| (26) | Nagu selgitati põhjenduses 5, tehti rühma kuulunud seotud äriühingute valdustesse kontrollkäik ning leiti, et kõnealused äriühingud ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumitele 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(26)

Nagu selgitati põhjenduses 5, tehti rühma kuulunud seotud äriühingute valdustesse kontrollkäik ning leiti, et kõnealused äriühingud ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumitele 1, 2 ja 3.

| (27) | Seoses esimese kriteeriumiga ei suutnud kaks seotud äriühingut esitada piisavaid tõendeid aktsionäride panuse kohta äriühingute kapitalis. Aktsionärid võtsid riigi vahenditega asutatud äriühingu üle ilma, et nad ise oleksid selle eest maksnud. Lisaks, vastupidiselt põhikirjale, ei ole toimunud ühtegi aktsionäride koosolekut ega esitatud ka koosolekute protokolle, mis suurendas kahtlust, kas aktsionärid teevad ikka äriotsuseid ilma riigi sekkumiseta. Eespool toodut arvesse võttes otsustati, et äriühingud ei suutnud tõestada, et nende äriotsuseid tehakse ilma riigi sekkumiseta. |
| --- | --- |

(27)

Seoses esimese kriteeriumiga ei suutnud kaks seotud äriühingut esitada piisavaid tõendeid aktsionäride panuse kohta äriühingute kapitalis. Aktsionärid võtsid riigi vahenditega asutatud äriühingu üle ilma, et nad ise oleksid selle eest maksnud. Lisaks, vastupidiselt põhikirjale, ei ole toimunud ühtegi aktsionäride koosolekut ega esitatud ka koosolekute protokolle, mis suurendas kahtlust, kas aktsionärid teevad ikka äriotsuseid ilma riigi sekkumiseta. Eespool toodut arvesse võttes otsustati, et äriühingud ei suutnud tõestada, et nende äriotsuseid tehakse ilma riigi sekkumiseta.

| (28) | Seoses teise kriteeriumiga selgus uurimise käigus, et kahe seotud äriühingu raamatupidamisdokumente ei olnud auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, sest need sisaldasid mitmeid raamatupidamisega seotud puudusi ja vigu (nt kirjendatud ja makstud maksude osas, pidevalt oli eksimisi makstavate dividendide kontol ning amortisatsiooni ei olnud arvestatud, kuid auditiaruandes seda ei märgitud). |
| --- | --- |

(28)

Seoses teise kriteeriumiga selgus uurimise käigus, et kahe seotud äriühingu raamatupidamisdokumente ei olnud auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, sest need sisaldasid mitmeid raamatupidamisega seotud puudusi ja vigu (nt kirjendatud ja makstud maksude osas, pidevalt oli eksimisi makstavate dividendide kontol ning amortisatsiooni ei olnud arvestatud, kuid auditiaruandes seda ei märgitud).

| (29) | Seoses kolmanda kriteeriumiga ei suutnud üks äriühing esitada maa kasutamise õigust tõendavat lepingut, tema raamatupidamises puudus vastav kirje ning ta ei esitanud ühetegi maksmist tõendavat dokumenti. Teine äriühing sai maa kasutamise õiguse seotud äriühingult tasuta, see ei kajastu tema raamatupidamises ning järelikult ei arvestata sellelt amortisatsiooni. |
| --- | --- |

(29)

Seoses kolmanda kriteeriumiga ei suutnud üks äriühing esitada maa kasutamise õigust tõendavat lepingut, tema raamatupidamises puudus vastav kirje ning ta ei esitanud ühetegi maksmist tõendavat dokumenti. Teine äriühing sai maa kasutamise õiguse seotud äriühingult tasuta, see ei kajastu tema raamatupidamises ning järelikult ei arvestata sellelt amortisatsiooni.

| (30) | Eelnevat arvestades otsustati keelduda turumajanduslikust kohtlemisest rühma äriühingute suhtes, kes taotlesid individuaalset uurimist. |
| --- | --- |

(30)

Eelnevat arvestades otsustati keelduda turumajanduslikust kohtlemisest rühma äriühingute suhtes, kes taotlesid individuaalset uurimist.

| (31) | Komisjon teavitas Hiina asjaomaseid seotud äriühinguid ja kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Teavitatutele anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon teavitas Hiina asjaomaseid seotud äriühinguid ja kaebuse esitajaid ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Teavitatutele anti ka võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist, kui selleks on konkreetsed põhjused. Pärast turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järelduste teatavakstegemist ei esitatud ühtegi märkust.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (32) | Esialgselt järeldati, et üks valimisse kuuluv Hiina eksportivate tootjate rühm, kelle puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest, vastab kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(32)

Esialgselt järeldati, et üks valimisse kuuluv Hiina eksportivate tootjate rühm, kelle puhul keelduti turumajanduslikust kohtlemisest, vastab kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele.

| (33) | Lisaks vastas ajutise määruse põhjenduse 35 kohaselt eksportiv tootja, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati, algmääruse põhjenduse 9 lõike 5 kohastele tingimustele ning tema suhtes võiks seega kohaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks vastas ajutise määruse põhjenduse 35 kohaselt eksportiv tootja, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati, algmääruse põhjenduse 9 lõike 5 kohastele tingimustele ning tema suhtes võiks seega kohaldada individuaalset kohtlemist.

| (34) | Liidu tootmisharu vaidlustas otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist äriühingu suhtes, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati põhjendusega, et puudulik raamatupidamine seab kahtluse alla ka äriühingu kõik muud andmed. Siiski jõuti järeldusele, et raamatupidamises leitud puudused ei mõjuta äriühingu ekspordihinna usaldusväärsust. Seetõttu lükati liidu tootmisharu väide tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Liidu tootmisharu vaidlustas otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist äriühingu suhtes, kelle puhul turumajandusliku kohtlemise otsus tühistati põhjendusega, et puudulik raamatupidamine seab kahtluse alla ka äriühingu kõik muud andmed. Siiski jõuti järeldusele, et raamatupidamises leitud puudused ei mõjuta äriühingu ekspordihinna usaldusväärsust. Seetõttu lükati liidu tootmisharu väide tagasi.

| (35) | Võttes arvesse eespool esitatut kinnitatakse esialgne järeldus, et kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–36 individuaalse kohtlemise kohta. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse eespool esitatut kinnitatakse esialgne järeldus, et kaks kolmest valimisse kuulunud eksportivast tootjast vastavad kõikidele individuaalse kohtlemise nõuetele. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–36 individuaalse kohtlemise kohta.

| (36) | Lisaks taotles kahest äriühingust koosnev individuaalset uurimist taotlenud rühm ka individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus selgub, et need äriühingud ei vasta turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Leiti, et kõnealused äriühingud vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks taotles kahest äriühingust koosnev individuaalset uurimist taotlenud rühm ka individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus selgub, et need äriühingud ei vasta turumajandusliku kohtlemise kohaldamise tingimustele. Leiti, et kõnealused äriühingud vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimustele.

| (37) | Liidu tootmisharu vaidlustas ka otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist kahest seotud äriühingust koosneva rühma suhtes, väites, et kui äriühingute esitatud andmed tunnistati ebausaldusväärseteks turumajandusliku kohtlemise hindamisel, ei saa neid lugeda piisavateks individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Liidu tootmisharu väide lükati tagasi, sest turumajandusliku kohtlemise hindamise käigus leitud puudused ei mõjuta individuaalse tollimaksumäära kehtestamist ning seega võib kohaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(37)

Liidu tootmisharu vaidlustas ka otsuse kohaldada individuaalset kohtlemist kahest seotud äriühingust koosneva rühma suhtes, väites, et kui äriühingute esitatud andmed tunnistati ebausaldusväärseteks turumajandusliku kohtlemise hindamisel, ei saa neid lugeda piisavateks individuaalse kohtlemise kohaldamiseks. Liidu tootmisharu väide lükati tagasi, sest turumajandusliku kohtlemise hindamise käigus leitud puudused ei mõjuta individuaalse tollimaksumäära kehtestamist ning seega võib kohaldada individuaalset kohtlemist.

4.   Normaalväärtus

a)   Võrdlusriigi valik

| (38) | Võrdlusriigi kohta märkuseid ei esitatud. Seega kinnitatakse, et Kanada oli algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–45. |
| --- | --- |

(38)

Võrdlusriigi kohta märkuseid ei esitatud. Seega kinnitatakse, et Kanada oli algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt sobiv ja põhjendatud võrdlusriik. Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–45.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (39) | Tuletatakse meelde, et Kanadas toodetud ja müüdud samasuguse toote ning Hiinast pärit vaatlusaluse toote kvaliteedi erinevuste arvesse võtmiseks leiti, et õigem on kehtestada arvestuslik normaalväärtus. Normaalväärtuse arvutamisel võeti seega arvesse Kanada tootja tootmiskulusid, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum omamaisel turul. |
| --- | --- |

(39)

Tuletatakse meelde, et Kanadas toodetud ja müüdud samasuguse toote ning Hiinast pärit vaatlusaluse toote kvaliteedi erinevuste arvesse võtmiseks leiti, et õigem on kehtestada arvestuslik normaalväärtus. Normaalväärtuse arvutamisel võeti seega arvesse Kanada tootja tootmiskulusid, millele lisati põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum omamaisel turul.

| (40) | Äriühingud, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, vaidlustasid arvestusliku normaalväärtuse (edaspidi „normaalväärtus”) arvutamise ning üks äriühing küsis, kas see arvutati tooteliikide kaupa. Kinnitati, et normaalväärtus arvutati tooteliikide kaupa, lähtudes võrdlusriigi ainsalt vaatlusaluse toote tootjalt saadud andmetest. Konfidentsiaalsuse huvides avalikustati normaalväärtus hinnavahemike kujul. |
| --- | --- |

(40)

Äriühingud, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, vaidlustasid arvestusliku normaalväärtuse (edaspidi „normaalväärtus”) arvutamise ning üks äriühing küsis, kas see arvutati tooteliikide kaupa. Kinnitati, et normaalväärtus arvutati tooteliikide kaupa, lähtudes võrdlusriigi ainsalt vaatlusaluse toote tootjalt saadud andmetest. Konfidentsiaalsuse huvides avalikustati normaalväärtus hinnavahemike kujul.

| (41) | Kolm huvitatud isikut väitsid, et avalikustatud normaalväärtus ei suuda piisavalt selgitada, millistele põhilistele asjaoludele ning kaalutlustele toetudes dumpingumarginaal kindlaks määrati. Kõik äriühingud taotlesid üksikasjalikumat selgitust normaalväärtuse arvutamise kohta, sh kvaliteedierinevuste arvesse võtmiseks tehtud kohandamiste summa kohta. Võttes arvesse kohustust tagada andmete konfidentsiaalsus, otsustati edastada äriühingutele kogu teave, mida oli võimalik avalikustada. |
| --- | --- |

(41)

Kolm huvitatud isikut väitsid, et avalikustatud normaalväärtus ei suuda piisavalt selgitada, millistele põhilistele asjaoludele ning kaalutlustele toetudes dumpingumarginaal kindlaks määrati. Kõik äriühingud taotlesid üksikasjalikumat selgitust normaalväärtuse arvutamise kohta, sh kvaliteedierinevuste arvesse võtmiseks tehtud kohandamiste summa kohta. Võttes arvesse kohustust tagada andmete konfidentsiaalsus, otsustati edastada äriühingutele kogu teave, mida oli võimalik avalikustada.

| (42) | Seetõttu lükati see väide tagasi. Kinnitatakse ajutise määruse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 46–49. |
| --- | --- |

(42)

Seetõttu lükati see väide tagasi. Kinnitatakse ajutise määruse normaalväärtust käsitlevad põhjendused 46–49.

c)   Ekspordihind eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (43) | Üks äriühing, kellele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist, taotles selgitusi pakkimiskulude arvutamise kohta, sest tema arvates ei kajastanud pakkimist käsitlevad avalikustatud andmed kindlat seost toodangu mahu ja tehingute väärtusega. Kuna kõnealune äriühing ei näidanud oma vastuses dumpinguvastasele küsimustikule mingeid pakkimiskulusid, arvutati pakkimiskulud andmete põhjal, mis saadi kahelt teiselt valimisse kuulunud eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(43)

Üks äriühing, kellele võimaldati ajutiselt individuaalset kohtlemist, taotles selgitusi pakkimiskulude arvutamise kohta, sest tema arvates ei kajastanud pakkimist käsitlevad avalikustatud andmed kindlat seost toodangu mahu ja tehingute väärtusega. Kuna kõnealune äriühing ei näidanud oma vastuses dumpinguvastasele küsimustikule mingeid pakkimiskulusid, arvutati pakkimiskulud andmete põhjal, mis saadi kahelt teiselt valimisse kuulunud eksportivalt tootjalt.

| (44) | Kuna ekspordihinna arvutamise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 50. |
| --- | --- |

(44)

Kuna ekspordihinna arvutamise kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 50.

| (45) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis rühm seotud äriühinguid, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, et ekspordihinnast maha arvatavate erinevate toetuste arvutamisel ei oleks pidanud arvesse võtma komisjonikulusid. Väidet võeti arvesse ja ekspordihinda kohandati vastavalt, selle tulemusel vaadati üle rühma dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(45)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis rühm seotud äriühinguid, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, et ekspordihinnast maha arvatavate erinevate toetuste arvutamisel ei oleks pidanud arvesse võtma komisjonikulusid. Väidet võeti arvesse ja ekspordihinda kohandati vastavalt, selle tulemusel vaadati üle rühma dumpingumarginaal.

d)   Võrdlus

| (46) | Kuna tehasest hankimise tasandil normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51 ja 52. |
| --- | --- |

(46)

Kuna tehasest hankimise tasandil normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51 ja 52.

5.   Dumpingumarginaalid

a)   Koostööd tegevad eksportivad tootjad, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist

| (47) | Üks vaatlusaluse toote importija liidus tunnustas ajutiste meetmete kehtestamist, millega taastatakse impordihinnad kahju tekkimist välistaval tasemel. Siiski oli ta arvamusel, et mitmesuguste määratud maksude enam kui 10 %-line erinevus võib turgu moonutada. Seepärast soovitas äriühing meetmeid muuta, et äriühingud, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist ja kelle individuaalne tollimaks on väiksem, ei saaks seda erinevust ära kasutada. Importija väitis, et väiksema individuaalse tollimaksumääraga eksportivate tootjate puhul on meetmetest kõrvalehoidmise oht suurenenud. Samas ei esitatud selle väite tõestamiseks ei täiendavat teavet ega ka tõendeid, seepärast ei võetud väidet arvesse. |
| --- | --- |

(47)

Üks vaatlusaluse toote importija liidus tunnustas ajutiste meetmete kehtestamist, millega taastatakse impordihinnad kahju tekkimist välistaval tasemel. Siiski oli ta arvamusel, et mitmesuguste määratud maksude enam kui 10 %-line erinevus võib turgu moonutada. Seepärast soovitas äriühing meetmeid muuta, et äriühingud, kellele võimaldatakse individuaalset kohtlemist ja kelle individuaalne tollimaks on väiksem, ei saaks seda erinevust ära kasutada. Importija väitis, et väiksema individuaalse tollimaksumääraga eksportivate tootjate puhul on meetmetest kõrvalehoidmise oht suurenenud. Samas ei esitatud selle väite tõestamiseks ei täiendavat teavet ega ka tõendeid, seepärast ei võetud väidet arvesse.

| (48) | Seega on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd | 62,9 % |
| Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd | 48,4 % |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, | 60,7 % |

(48)

Seega on kehtestatud järgmised lõplikud dumpingumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

62,9 %

Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

48,4 %

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

60,7 %

b)   Kõik teised eksportivad tootjad

| (49) | Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–57. |
| --- | --- |

(49)

Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–57.

| (50) | Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 62,9 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 58. |
| --- | --- |

(50)

Seega määratakse lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 62,9 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 58.

D.   KAHJU

1.   Liidu toodang

| (51) | Ajutise määruse põhjenduses 59 on selgitatud, et mõiste „liidu tootmisharu” hõlmab kõiki liidu tootjaid. Kuna liidu toodangu kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 60. |
| --- | --- |

(51)

Ajutise määruse põhjenduses 59 on selgitatud, et mõiste „liidu tootmisharu” hõlmab kõiki liidu tootjaid. Kuna liidu toodangu kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 60.

2.   Liidu tarbimine

| (52) | Nagu põhjenduses 9 selgitati, tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta. Kõnealuste koodide väljajätmine ei mõjuta liidu tarbimise (sh impordi) kohta tehtud järeldusi, sest need toetuvad taotluses esitatud andmetele, mida täiendati koostööd teinud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete ja Eurostati andmetega. |
| --- | --- |

(52)

Nagu põhjenduses 9 selgitati, tuleks CN-koodid ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 ja ex 7019 40 00 vaatlusaluse toote kirjeldusest välja jätta. Kõnealuste koodide väljajätmine ei mõjuta liidu tarbimise (sh impordi) kohta tehtud järeldusi, sest need toetuvad taotluses esitatud andmetele, mida täiendati koostööd teinud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete ja Eurostati andmetega.

| (53) | Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–63. |
| --- | --- |

(53)

Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 61–63.

3.   Import asjaomasest riigist

| (54) | Kuna vaatlusalusest riigis pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, hinna ja turuosa suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64–66 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(54)

Kuna vaatlusalusest riigis pärit dumpinguhinnaga impordi mahu, hinna ja turuosa suhtes märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 64–66 esitatud järeldused.

| (55) | Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise ja kvaliteedikohanduste kindlakstegemiseks. Siiski vaadati rühma Hiina eksportivate tootjate suhtes ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 30–35 %. |
| --- | --- |

(55)

Kuna hindade allalöömise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68 kirjeldatud metoodika, mida kasutati hindade allalöömise ja kvaliteedikohanduste kindlakstegemiseks. Siiski vaadati rühma Hiina eksportivate tootjate suhtes ajutiste meetmete kehtestamisele järgnenud individuaalsete uurimiste käigus samasuguste tooteliikide hinnavõrdlus uuesti läbi. See läbivaatamine kinnitas, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla 30–35 %.

4.   Liidu tootmisharu olukord

| (56) | Kuna liidu tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 69–84. |
| --- | --- |

(56)

Kuna liidu tootmisharu olukorra kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 69–84.

5.   Järeldus kahju kohta

| (57) | Kuna kahju käsitlevate järelduste kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 85–87. |
| --- | --- |

(57)

Kuna kahju käsitlevate järelduste kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 85–87.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (58) | Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 89–91. |
| --- | --- |

(58)

Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole esitatud ühtegi märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 89–91.

2.   Muude tegurite mõju

| (59) | Kuna muude tegurite mõju kohta ühtegi märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 92–96. |
| --- | --- |

(59)

Kuna muude tegurite mõju kohta ühtegi märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 92–96.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (60) | Kuna märkused põhjusliku seose kohta tehtud järelduste osas puuduvad, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 97–99. |
| --- | --- |

(60)

Kuna märkused põhjusliku seose kohta tehtud järelduste osas puuduvad, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 97–99.

F.   LIIDU HUVID

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (61) | Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ühtegi märkust ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101–103. |
| --- | --- |

(61)

Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ühtegi märkust ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101–103.

2.   Importijate huvid

| (62) | Kuna importijate huvide kohta märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole vastuolus importijate huvidega. |
| --- | --- |

(62)

Kuna importijate huvide kohta märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole vastuolus importijate huvidega.

3.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (63) | Tuletatakse meelde, et uurimise esialgses etapis ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate organisatsioon. Pärast ajutise määruse avaldamist esitas märkused üks kasutajate ühendus. Kõnealustes märkuses käsitleti ainult klaaskiust plaatide suhtes kehtestatud meetmete võimalikku negatiivset mõju juhul, kui plaate ei jäeta tootevalikust välja. Vastavalt põhjenduses 15 esitatud selgitustele jäetakse klaaskiust plaadid tootevalikust välja. Seega ei avalda lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine klaaskiust plaatide kasutajatele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(63)

Tuletatakse meelde, et uurimise esialgses etapis ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate organisatsioon. Pärast ajutise määruse avaldamist esitas märkused üks kasutajate ühendus. Kõnealustes märkuses käsitleti ainult klaaskiust plaatide suhtes kehtestatud meetmete võimalikku negatiivset mõju juhul, kui plaate ei jäeta tootevalikust välja. Vastavalt põhjenduses 15 esitatud selgitustele jäetakse klaaskiust plaadid tootevalikust välja. Seega ei avalda lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamine klaaskiust plaatide kasutajatele negatiivset mõju.

| (64) | Kuna kasutajate ja tarbijate huvide kohta muud märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole nende huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(64)

Kuna kasutajate ja tarbijate huvide kohta muud märkused puuduvad, järeldatakse, et vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamine ei ole nende huvidega vastuolus.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (65) | Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(65)

Lähtuvalt eespool esitatust järeldati, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamata jätmist Hiinast pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi suhtes.

G.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (66) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et kahjumarginaali arvutamise kohta esitatud teave ei olnud piisavalt üksikasjalik, kuna andmeid liidu tootmisharu koguste, väärtuste ja hindade kohta tooteliikide kaupa ei avaldatud. Äriühing väitis, et kuna valimisse kuulus neli liidu tootjat, ei saa sellist teavet pidada konfidentsiaalseks. Tuleb siiski märkida, et teatavat liiki tooteid müüsid uurimisperioodil vaid vähesed liidu tootjad. Seepärast peeti asjakohaseks nende tehingute hinda, mahtu ja väärtust mitte avalikustada. Selleks et selgitada huvitatud isikutele piisavalt arusaadavalt arvutamismeetodit ja arvutuste tulemust, ei peetud vajalikuks avaldada üksikasjalikku teavet iga tooteliigi kohta. |
| --- | --- |

(66)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et kahjumarginaali arvutamise kohta esitatud teave ei olnud piisavalt üksikasjalik, kuna andmeid liidu tootmisharu koguste, väärtuste ja hindade kohta tooteliikide kaupa ei avaldatud. Äriühing väitis, et kuna valimisse kuulus neli liidu tootjat, ei saa sellist teavet pidada konfidentsiaalseks. Tuleb siiski märkida, et teatavat liiki tooteid müüsid uurimisperioodil vaid vähesed liidu tootjad. Seepärast peeti asjakohaseks nende tehingute hinda, mahtu ja väärtust mitte avalikustada. Selleks et selgitada huvitatud isikutele piisavalt arusaadavalt arvutamismeetodit ja arvutuste tulemust, ei peetud vajalikuks avaldada üksikasjalikku teavet iga tooteliigi kohta.

| (67) | Sama Hiina eksportiv tootja vaidlustas sihtkasumi, millest lähtuti kahjumarginaali arvutamisel, eelkõige seoses asjaoluga, et sihtkasum oli võrdne liidu tootmisharu kaalutud keskmise kasumiga uurimisperioodil. Äriühing vaidlustas ka asjaolu, et sihtkasumi arvutamisel kasutati valimisse kuulunud liidu tootjatelt kogutud andmeid, mitte liidu tootmisharu tervikuna hõlmavaid andmeid. Lisaks vaidlustas äriühing arvutustes kasutatud sihtkasumi taseme võrreldes seda teise hiljutise uurimisega, mis käsitles lähedast tootmissektorit. |
| --- | --- |

(67)

Sama Hiina eksportiv tootja vaidlustas sihtkasumi, millest lähtuti kahjumarginaali arvutamisel, eelkõige seoses asjaoluga, et sihtkasum oli võrdne liidu tootmisharu kaalutud keskmise kasumiga uurimisperioodil. Äriühing vaidlustas ka asjaolu, et sihtkasumi arvutamisel kasutati valimisse kuulunud liidu tootjatelt kogutud andmeid, mitte liidu tootmisharu tervikuna hõlmavaid andmeid. Lisaks vaidlustas äriühing arvutustes kasutatud sihtkasumi taseme võrreldes seda teise hiljutise uurimisega, mis käsitles lähedast tootmissektorit.

| (68) | Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 112 esitatud selgitusele peegeldab sihtkasum liidu tootmisharu keskmist tulususe taset aastatel 2006–2007, samas kui uurimisperioodi kaalutud keskmine kasum arvutati valmisse kuulunud nelja äriühingu esitatud andmete põhjal. Lisaks, vastavalt ajutise määruse põhjenduses 79 esitatud selgitusele, ei võetud kasumi arvutamisel arvesse erakordseid ümberstruktureerimise kulusid, mida mõned valimisse kuuluvad tootjad oma aruannetes märkisid. Seega on asjaolu, et kaks kasumit kajastavat numbrit on samad, üksnes kokkusattumus. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 112 esitatud selgitusele peegeldab sihtkasum liidu tootmisharu keskmist tulususe taset aastatel 2006–2007, samas kui uurimisperioodi kaalutud keskmine kasum arvutati valmisse kuulunud nelja äriühingu esitatud andmete põhjal. Lisaks, vastavalt ajutise määruse põhjenduses 79 esitatud selgitusele, ei võetud kasumi arvutamisel arvesse erakordseid ümberstruktureerimise kulusid, mida mõned valimisse kuuluvad tootjad oma aruannetes märkisid. Seega on asjaolu, et kaks kasumit kajastavat numbrit on samad, üksnes kokkusattumus.

| (69) | Seoses sihtkasumi kindlaksmääramisel kasutatud andmetega tuleb märkida, et väljavõttelise uurimise korral on tulususe tase kahjuanalüüsi üks mikronäitaja. Seepärast peeti valimi kohta kogutud andmeid tüüpilisteks liidu tootmisharu kohta tervikuna. Väljavõttelise uuringu korral lähtutakse kahjumarginaali arvutamisel alati sihtkasumist, mis toetub valimisse kuuluvatelt äriühingutelt kogutud andmetele. |
| --- | --- |

(69)

Seoses sihtkasumi kindlaksmääramisel kasutatud andmetega tuleb märkida, et väljavõttelise uurimise korral on tulususe tase kahjuanalüüsi üks mikronäitaja. Seepärast peeti valimi kohta kogutud andmeid tüüpilisteks liidu tootmisharu kohta tervikuna. Väljavõttelise uuringu korral lähtutakse kahjumarginaali arvutamisel alati sihtkasumist, mis toetub valimisse kuuluvatelt äriühingutelt kogutud andmetele.

| (70) | Seoses viitega mõnes teises dumpinguvastases uurimises kasutatud sihtkasumile tuleb rõhutada, et iga uurimise tulemused ja järeldused toetuvad selle uurimise käigus koostööd teinud äriühingute esitatud andmetele konkreetsete toodete kohta konkreetse ajavahemiku jooksul. Seepärast ei saa neid kahte uurimist ja kahte uurimisperioodi omavahel otseselt võrrelda. |
| --- | --- |

(70)

Seoses viitega mõnes teises dumpinguvastases uurimises kasutatud sihtkasumile tuleb rõhutada, et iga uurimise tulemused ja järeldused toetuvad selle uurimise käigus koostööd teinud äriühingute esitatud andmetele konkreetsete toodete kohta konkreetse ajavahemiku jooksul. Seepärast ei saa neid kahte uurimist ja kahte uurimisperioodi omavahel otseselt võrrelda.

| (71) | Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme puhul tuleb mainida, et ühe eksportiva tootja esialgse kahjumarginaali arvutamisel tekkinud tehnilise vea parandamisel kohandati marginaali ülespoole. Samas ei mõjuta see kõnealuse äriühingu dumpinguvastase tollimaksu taset, sest tollimaksu arvutamisel lähtutakse dumpingumarginaalist. |
| --- | --- |

(71)

Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme puhul tuleb mainida, et ühe eksportiva tootja esialgse kahjumarginaali arvutamisel tekkinud tehnilise vea parandamisel kohandati marginaali ülespoole. Samas ei mõjuta see kõnealuse äriühingu dumpinguvastase tollimaksu taset, sest tollimaksu arvutamisel lähtutakse dumpingumarginaalist.

| (72) | Lisaks tuleb märkida, et individuaalse kohtlemise võimaldamisel teisele Hiina eksportivate tootjate rühmale arvutati nende jaoks individuaalne kahjumarginaal, seda on selgitatud ka põhjenduses 32. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks tuleb märkida, et individuaalse kohtlemise võimaldamisel teisele Hiina eksportivate tootjate rühmale arvutati nende jaoks individuaalne kahjumarginaal, seda on selgitatud ka põhjenduses 32.

| (73) | Põhjenduses 71 osutatud läbivaatamise tulemusena vaadati läbi ka koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata eksportivate tootjate kaalutud keskmine kahjumarginaal ning koostööst hoidunud tootjatega seotud kahju jääkmarginaal |
| --- | --- |

(73)

Põhjenduses 71 osutatud läbivaatamise tulemusena vaadati läbi ka koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata eksportivate tootjate kaalutud keskmine kahjumarginaal ning koostööst hoidunud tootjatega seotud kahju jääkmarginaal

| (74) | Seega on kehtestatud järgmised lõplikud kahjumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):






  Äriühing | Lõplik kahjumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, | 69,1 % |
| Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd | 77,4 % |
| Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd | 87,6 % |
| Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine | 72,1 % |
| Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal | 87,6 % |

(74)

Seega on kehtestatud järgmised lõplikud kahjumarginaalid (väljendatud protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata):

Äriühing

Lõplik kahjumarginaal

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

69,1 %

Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

77,4 %

Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

87,6 %

Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine

72,1 %

Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal

87,6 %

2.   Lõplikud meetmed

| (75) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel. |
| --- | --- |

(75)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalamale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaalide tasemel.

| (76) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, | 69,1 % | 62,9 % | 62,9 % |
| Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd | 77,4 % | 48,4 % | 48,4 % |
| Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd | 87,6 % | 60,7 % | 60,7 % |
| Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine | 72,1 % | 57,7 % | 57,7 % |
| Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal | 87,6 % | 62,9 % | 62,9 % |

(76)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

69,1 %

62,9 %

62,9 %

Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

77,4 %

48,4 %

48,4 %

Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

87,6 %

60,7 %

60,7 %

Valimiväliste koostööd tegevate eksportivate tootjate valimi kaalutud keskmine

72,1 %

57,7 %

57,7 %

Ülejäänud koostööst hoidunud eksportivate tootjate ja äriühingu Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd jääkmarginaal

87,6 %

62,9 %

62,9 %

| (77) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(77)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (78) | Taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(78)

Taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (3) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (79) | Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Kõikidele isikutele anti tähtaeg, mille jooksul nad said pärast lõplike järelduste avalikustamist nende kohta arvamust avaldada. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi sellele vastavalt muudetud, |
| --- | --- |

(79)

Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Kõikidele isikutele anti tähtaeg, mille jooksul nad said pärast lõplike järelduste avalikustamist nende kohta arvamust avaldada. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi sellele vastavalt muudetud,

| (80) | Kaks seotud äriühingut, kes taotlesid individuaalset uurimist ja kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, andsid teada, et neil on kavas esitada ettepanek hinnakohustuse võtmiseks. Paraku ei esitanud nad oma pakkumist hinnakohustuse võtmiseks algmääruse artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tähtajaks ja seega ei saa seda pakkumist arvesse võtta. |
| --- | --- |

(80)

Kaks seotud äriühingut, kes taotlesid individuaalset uurimist ja kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, andsid teada, et neil on kavas esitada ettepanek hinnakohustuse võtmiseks. Paraku ei esitanud nad oma pakkumist hinnakohustuse võtmiseks algmääruse artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tähtajaks ja seega ei saa seda pakkumist arvesse võtta.

| (81) | Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; kõnealust artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(81)

Selleks et tagada uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas nimetatud valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute võrdne kohtlemine, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu; kõnealust artiklit ei kohaldata, kui on kasutatud väljavõttelist uuringut.

3.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (82) | Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kuna tootevalikust on välja jäetud hõreda koega klaaskiust kangas (vt põhjendus 15), vabastatakse selle impordilt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra, |
| --- | --- |

(82)

Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kuna tootevalikust on välja jäetud hõreda koega klaaskiust kangas (vt põhjendus 15), vabastatakse selle impordilt ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kanga (v.a klaaskiust plaadid) impordi suhtes, mille koeruudu pikkus ja laius on üle 1,8 mm ja mis kaalub rohkem kui 35 g/m2 ja kuulub praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (TARIC koodid 7019510010 ja 7019590010) alla.

2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd, | 62,9 | B006 |
| Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd | 48,4 | B007 |
| Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd | 60,7 | B122 |
| I lisas loetletud äriühingud | 57,7 | B008 |
| Kõik muud äriühingud | 62,9 | B999 |

Äriühing

Tollimaks (%)

TARICi lisakood

Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,

62,9

B006

Grand Composite Co., Ltd ja temaga seotud äriühing Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

48,4

B007

Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

60,7

B122

I lisas loetletud äriühingud

57,7

B008

Kõik muud äriühingud

62,9

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Komisjoni määruse (EL) nr 138/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste impordi eest tagatiseks antud summad vabastatakse taotluse alusel.

2.   Praegu CN-koodide ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 alla kuuluvate toodete eest komisjoni määruse (EL) nr 138/2011 (milles käsitletakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit hõreda koega klaaskiust kangaste importi) kohaselt ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Dumpinguvastaste tollimaksude lõplikke tollitariife ületavad tagatiseks antud summad vabastatakse, sh vabastatakse summad, mis on antud tagatiseks praegu CN-koodide ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 alla kuuluvate toodete eest.

Artikkel 3

Kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| — | ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2009 kuni 30. märtsini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- |

—

ta ei ole uurimisperioodi jooksul (1. aprillist 2009 kuni 30. märtsini 2010) eksportinud liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| — | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,

| — | ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu, |
| --- | --- |

—

ta on vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu,

siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate, kuid valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 57,7 %.

Artikkel 4

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 43, 17.2.2011, lk 9.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

I LISA

VALIMIVÄLISED KOOSTÖÖD TEGEVAD HIINA EKSPORTIVAD TOOTJAD (TARICI LISAKOOD B008)

| | Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

| | Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

| | Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd |
| --- | --- |

Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

| | Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

| | Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd |
| --- | --- |

Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

| | Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

| | Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd |
| --- | --- |

Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd

| | Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd |
| --- | --- |

Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

| | Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd |
| --- | --- |

Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

| | Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd |
| --- | --- |

Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

| | Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd |
| --- | --- |

Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

| | Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

| | Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd |
| --- | --- |

Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

---

II LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis.

| 1) | Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet. |
| --- | --- |

1)

Faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet.

| 2) | Järgmine avaldus:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] hõreda koega klaaskiust kangast, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.
  Kuupäev ja allkiri” |
| --- | --- |

2)

Järgmine avaldus:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et [kogus] hõreda koega klaaskiust kangast, mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu käesoleva arve alusel, tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.

Kuupäev ja allkiri”

---

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/11

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 792/2011,

5. august 2011,

millega kehtestatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   AJUTISED MEETMED

| (1) | Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 118/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas määrusega (EL) nr 118/2011 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

| (2) | Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati pärast seda, kui Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 6. aprillil 2010 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta ning neid peeti piisavaks, et õigustada menetluse algatamist.

| (3) | Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Tuletatakse meelde, et dumpingu ja kahju puhul uuriti ajavahemikku 1. aprillist 2009 kuni 31. märtsini 2010 (edaspidi „uurimisperiood”), nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2006 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   JÄRGNENUD MENETLUS

| (4) | Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused. |
| --- | --- |

(4)

Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, eelkõige kahele Tai tootjale, anti võimalus esitada komisjonile oma selgitused.

| (5) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta ning selle kontrollimist. Lisaks ajutise määruse põhjenduses 6 nimetatud kontrollimistele viidi läbi täiendav kontrollimine äriühingu Rima Benelux Holding BV valdustes, kes tegi uurimise käigus ainsa kasutajana koostööd ning esitas vastused kasutajate küsimustikule.

| (6) | Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(6)

Kõikidele isikutele tehti teatavaks peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha ettepanek lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes ning ajutiste tollimaksudena tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise kohta. Pärast sellist teatavakstegemist anti asjaosalistele võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (7) | Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti võimaluse korral arvesse.

3.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (8) | Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8–11. |
| --- | --- |

(8)

Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 8–11.

4.   DUMPING

4.1.   Normaalväärtus

| (9) | Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(9)

Tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt tegi uurimise käigus koostööd ainult üks Tai eksportiv tootja ning tema eksporti liitu uurimisperioodi ajal võeti arvesse kui kogu Tai eksporti liitu. Eksportiv tootja ja üks koostööd teinud sõltumatu importija väitsid, et sõltumatu välisekspert, kes abistas komisjoni kohapealse kontrolli ajal eksportiva tootja valdustes, tegi aruandes mõned arvutusvead. Üks eksperdi ülesannetest oli hinnata nikeldamisprotsessi ja tootmise eri etappides eksportiva tootja poolt kasutatud tooraine kogust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 15, selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja andis puudulikku ja väära teavet oma tootmiskulude oluliste aspektide ning muude toorainete kohta. Komisjon kontrollis eksportiva tootja ja importija väiteid arvutusvigade kohta eksperdi aruandes ning jõudis järeldusele, et vigu ei olnud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 15 esitatud järeldused.

| (10) | Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19–20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda. |
| --- | --- |

(10)

Eksportiv tootja ja importija vaidlustasid ka esialgsed järeldused, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 19–20. Eelkõige väitsid nad, et normaalväärtuse esialgse kindlaksmääramise metoodika, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, oli liialdatud, sest esialgse normaalväärtuse arvutamisel lähtuti ekslikult normaalväärtuste aritmeetilisest keskmisest. Komisjon nõustus väitega, kohandas metoodikat ja vaatas üle muude tooteliikidega seotud normaalväärtuse arvutused, võttes arvesse Tai tootja tootevalikut, mis kajastab täpsemalt tema olukorda.

| (11) | Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16-protsendiline müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8-protsendiline kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks väitis eksportiv tootja, et kasutatud 16-protsendiline müügi-, üld- ja halduskulumäär ning 8-protsendiline kasumimäär on liiga kõrged. Eksportiv tootja väitis, et müügi-, üld- ja halduskulumäär ei tohiks olla kõrgem kui 12,59 %, mis vastab tema müügi-, üld- ja halduskuludele ilma omamaiste transpordikuludeta.

| (12) | Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15–17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd, kui seda on olnud võimalik kontrollida, peeti 16-protsendilist müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjendustes 15–17 on märgitud, ei teinud eksportiv tootja uurimise käigus koostööd ega esitanud seega andmeid täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta. Nendest asjaoludest lähtudes ja võttes arvesse, et äriühingu täielike müügi-, üld- ja halduskulude kohta ei esitatud täiendavat teavet, otsustati toetuda kaebuses esitatud andmetele. Võttes arvesse olemasolevat teavet niivõrd, kui seda on olnud võimalik kontrollida, peeti 16-protsendilist müügi-, üld- ja halduskulude määra mõistlikuks. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (13) | Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8-protsendiline kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5-protsendilist määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5-protsendilist kasumimäära ning teiseks kasutati 5-protsendilist kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud, ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära. |
| --- | --- |

(13)

Eksportiv tootja väitis, et esialgses arvutuses kasutatud 8-protsendiline kasumimäär oli liiga kõrge ning kasutama oleks pidanud 5-protsendilist määra. Põhjenduseks toodi esiteks, et kahjuanalüüsis kasutati sihtkasumi arvutamisel 5-protsendilist kasumimäära ning teiseks kasutati 5-protsendilist kasumimäära sama toote puhul ka eelmiste uurimiste käigus. Seoses esimese väitega märkis komisjon, et liidu tootmisharu sihtkasumi ja normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei kasutata sama metoodikat ning seepärast ei pea nende arvutamise aluseks olev kasumimäär olema sama. Teise väite puhul nõustus komisjon, et sama toote suhtes eelmiste uurimistega sama kasumimäära kasutamine on põhjendatud, ning otsustas väidet arvesse võtta ja muuta vastavalt normaalväärtuse arvutamisel kasutatud kasumimäära.

| (14) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5-protsendiline kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist esitasid liidu tootmisharu ja eksportiv tootja mõned märkused. Liidu tootmisharu ei nõustunud kasumimarginaali muutmisega ning väitis, et 5-protsendiline kasumimäär ei ole piisav vaatlusaluse toote tootmisse ja müüki kaasatud kolme seotud äriühingu kulutasuvuse nõuete täitmiseks, kuid ei esitanud muid olulisi argumente. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (15) | Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust. |
| --- | --- |

(15)

Eksportiv tootja väitis, et ühe tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel kasutatud amortisatsiooni, hoone ja kindlustuse hind ei olnud sama mis muude tooteliikide puhul ning kõikide tooteliikide suhtes tuleks kohaldada samu väärtusi. Komisjon kontrollis väidet ja leidis arvutustes tõepoolest vea. Vastupidiselt eksportiva tootja väitele leiti, et viga oli tehtud muude tooteliikide normaalväärtuse arvutamisel. Seega korrigeeriti vastavalt muude tooteliikide normaalväärtust.

| (16) | Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse, võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate liitu suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks väitis eksportiv tootja, et normaalväärtused, mida kasutati muude tooteliikide puhul kui need, mille suhtes kehtestati konkreetne normaalväärtus, ei võtnud täielikult arvesse eksportiva tootja praegust tootevalikut. Seoses sellega kordas eksportiv tootja oma väidet, et muude tooteliikide puhul oleks pidanud normaalväärtuse arvutama kaalutud keskmise meetodil, et võtta arvesse eksportiva tootja tootevalikut. Eespool põhjenduses 10 on märgitud, et komisjon nõustus muude tooteliikide normaalväärtuse arvutuskäigu läbivaatamisega, et võtta arvesse Tai tootja praegust tootevalikut, ning arvutas väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste normaalväärtuse, võtmata arvesse tooteliikide praegust müügimahtu. Siiski lükkas komisjon põhjenduste puudumise tõttu tagasi väite, et lisaks tuleks arvesse võtta eksportijate liitu suunatud müügist lähtuvat kaalutegurit.

| (17) | Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik, ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(17)

Veel väitis eksportiv tootja, et komisjoni meetod normaalväärtuse arvutamiseks lähtuvalt spiraalköiteseadiste pikkusest ei olnud täpne ega täielik, ning soovitas uut meetodit keskmise arvutamiseks, mis võtaks seadiste pikkust täpsemalt arvesse. Nagu eespool põhjenduses 16 selgitatud, arvutas komisjon normaalväärtuse muude tooteliikide kohta kui need, mille suhtes on kehtestatud konkreetne normaalväärtus, seega arvutati normaalväärtused väikeste, keskmiste ja suurte spiraalköiteseadiste jaoks. Eksportija arvutused leiti olevat puudulikud ja tulemustele orienteeritud. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (18) | Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15–20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta. |
| --- | --- |

(18)

Kuna peale eespool nimetatud muudatuste ei ole esitatud rohkem märkusi, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 15–20 normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta.

4.2.   Ekspordihind ja võrdlus

| (19) | Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega. |
| --- | --- |

(19)

Eksportiv tootja väitis, et dumpingu arvutamisel ei kasutatud transpordikulude puhul õiget vääringut. Komisjon nõustus selle väitega.

| (20) | Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21–24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(20)

Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse lõplikult ajutise määruse põhjendused 21–24, milles käsitletakse ekspordihinna kehtestamist ja ekspordihindade võrdlust asjakohase normaalväärtusega.

4.3.   Dumpingumarginaal

| (21) | Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused. |
| --- | --- |

(21)

Eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel ei võetud arvesse kahe tooteliigi konkreetset normaalväärtust. Väidet võeti arvesse ja tehti vajalikud parandused.

| (22) | Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:






  Eksportiv tootja | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tai | 16,3 % |

(22)

Eespool nimetatud normaalväärtuste arvutamiskäigu muudatusi ja võrdlusi arvestades ning pärast ekspordihinnaga seotud teatavate arvutusvigade parandamist on lõplikult kindlaksmääratud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-netohinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Eksportiv tootja

Dumpingumarginaal

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Tai

16,3 %

| (23) | Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist liitu, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele. |
| --- | --- |

(23)

Kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport moodustas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Taist liitu, leiti, et dumpingu jääkmarginaal peaks olema 16,3 % vastavalt kõnealuse koostööd teinud eksportiva tootja puhul tuvastatud dumpingumarginaali tasemele.

5.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (24) | Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28–32 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(24)

Kuna liidu tootmisharu kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28–32 esitatud järeldused.

6.   KAHJU

6.1.   Liidu tarbimine ja Taist pärit import

| (25) | Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem, kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid. |
| --- | --- |

(25)

Tai tootja ja mitu importijat vaidlustasid liidu tootmisega seotud suundumused, mida kirjeldati ajutises määruses. Eelkõige väitsid nad, et tarbimine vähenes rohkem, kui algselt kindlaks tehti (ligikaudu 30 %). Lisaks küsisid nad selgitusi komisjoni kasutatud metoodika kohta tarbimise kindlaksmääramisel, sest tollitariifistiku spiraalköiteseadiseid hõlmav rubriik hõlmab ka muid tooteid.

| (26) | Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb märkida, et kuigi kõnealused huvitatud isikud vaidlustasid tarbimist käsitlevad järeldused, ei esitanud nad oma väidete põhjendamiseks ei tõendusmaterjali ega andmeid. Nad ei osutanud ka ühelegi veale metoodikas.

| (27) | Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008 – uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid, ning Eurostati andmetele muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele. |
| --- | --- |

(27)

Seoses metoodikaga tuleb märkida, et vastavalt algmääruse põhjenduses 33 esitatud selgitusele toetuti tarbimise kindlaksmääramisel kontrollitud müügiandmetele, mille koostööd teinud isikud (kaks liidu tootjat ja üks Tai eksportija ajavahemikul 2008 – uurimisperiood) küsimustiku vastustes esitasid, ning Eurostati andmetele muu impordi kohta. Võttes arvesse, et mujalt pärit spiraalköiteseadiste suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, registreeritakse (kõikjalt pärit) import tollitariifistiku (TARIC) andmebaasis alamrubriigi koodide alla, mis on väga konkreetselt seotud vaatlusaluse tootega. Kõnealust alamrubriiki kasutati selleks, et võtta arvesse ainult vaatlusaluse toote importi, vaatamata uurimise käigus toote määratluses tehtud väiksematele ajakohastamistele.

| (28) | Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi / tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8–15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0–15,0 %-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse, et Eurostati andmetes on mõõtühikuks kilogrammid, kuid tarbimist arvestati tooteühiku kaupa, küsis üks importija selgitusi kilode tooteühikuteks teisendamise metoodika kohta. Seega tuleks selgitada, et teisendamisel lähtuti suhtest 50 grammi / tooteühik, mis on kooskõlas eelmiste uurimistega, ning mis leiti olevat mõistlik võrreldes Tai eksportiva tootja esitatud andmetega. Tuleb lisada, et kui komisjon oleks kasutanud täpselt spiraalköiteseadiste keskmist kaalu tooteühiku kohta, mis tulenes Tai eksportiva tootja esitatud andmetest, oleks nii Taist pärit impordi absoluutmaht (25 % võrreldes ajutise määruse kohase 19 %-ga) kui ka turuosa (11,8–15,5 % võrreldes ajutise määruse kohase 12,0–15,0 %-ga) näidanud kogu kahju uurimise perioodi ajal kiiret kasvu.

| (29) | Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele, mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(29)

Üks importija väitis ka, et kahju uurimise perioodil vähenes Taist pärit import tegelikult 40 %, kuid see väide tugines tollikoodi (mis hõlmab lisaks vaatlusalusele tootele ka muid tooteid) alla kuuluva kogu impordi väärtusele, mitte kogusele. See väide tuli tagasi lükata.

| (30) | Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta. |
| --- | --- |

(30)

Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 33–40 liidu tarbimise (mis vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel rohkem kui 15 %) ja Taist pärit impordi kohta.

6.2.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (31) | Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse. |
| --- | --- |

(31)

Üks importija väitis, et kahjuanalüüs oli kallutatud, sest liidu tootmisharu kehva majanduslikku olukorda tuleks vaadelda koos ühe temaga seotud äriühingu olukorraga, kes väidetavalt saab spiraalköiteseadistega kauplemisest kasu. Selles küsimuses tuleb märkida, et kahjuanalüüsis keskendutakse ainult liidu tootmisharu poolt liidus toodetud vaatlusaluse toote müügile liidu turul. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 69, ei ole kõnealune seotud äriühing liidu tootja ning ta tarnib enamasti tooteid, mis ei ole liidust pärit, seega ei võeta tema tegevust kahjuanalüüsis arvesse.

| (32) | Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(32)

Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb siiski rõhutada, et importija ei esitanud teavet, mis oleks osutanud eespool viidatud seotud äriühingu heale finantsolukorrale. Vastupidi, uurimise käigus saadud andmete kohaselt vähenes ka selle äriühingu spiraalköiteseadiste müügimaht uurimisperioodil märkimisväärselt.

| (33) | Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses |
| --- | --- |

(33)

Eespool öeldut arvesse võttes ning kuna kahjuanalüüsi kohta ei ole esitatud muid märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 41–57 ning jõutakse järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses

7.   PÕHJUSLIK SEOS

7.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (34) | Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–64. |
| --- | --- |

(34)

Kuigi mõned huvitatud isikud vaidlustasid esialgsed järeldused muude tegurite mõju kohta (vt allpool), ei vaidlustanud neist keegi esialgset järeldust, et Taist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju liidu tootmisharule. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58–64.

7.2.   Muude tegurite mõju

| (35) | Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(35)

Mõned huvitatud isikud vaidlustasid ajutised järeldused muude tegurite mõju kohta ning kinnitasid vastavalt, et kahju peamine põhjus oli kas nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, Indiast pärit import või ise tekitatud kahju.

| (36) | Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25–30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(36)

Nõudluse vähenemisele on viidatud ka eespool põhjendustes 25–30, milles kinnitatakse ajutises määruses kirjeldatud tarbimissuundumust. Seepärast lükatakse tagasi väited, et nõudluse vähenemise mõju ei ole piisavalt arvesse võetud. Siiski tuletatakse meelde, et ajutise määruse põhjenduses 67 jõuti järeldusele, et tarbimise vähenemine võis tõepoolest kaasa aidata liidu tootmisharule olulise kahju tekkimisele, kuid dumpinguhinnaga import suurendas märkimisväärselt selle mõju. Siiski ei olnud tarbimise vähenemise mõju piisav, et lõhkuda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tuvastatud kahju vahel.

| (37) | Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku liidu muude tootjate turuosa suurenemisega. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks väitis Tai eksportija, et liidu tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud ka liidu tootjate vahelisest konkurentsist. Peamiselt toetus väide asjaolule, et liidu tootmisharu turuosa vähenemine langes kokku liidu muude tootjate turuosa suurenemisega.

| (38) | Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma liidus toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist pärit ekspordist. Isegi kui teisel liidu tootjal õnnestus liidu tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud liidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik. |
| --- | --- |

(38)

Isegi kui Tai eksportija esitatud arvutused ei ole läbinisti õiged, on tõsi, et kahju uurimise perioodil teise tootja üldine turuosa suurenes. Siiski tuletatakse meelde, et nagu ajutise määruse põhjenduses 30 märgitud, impordib kõnealune tootja märkimisväärse osa spiraalköiteseadistest Taist. Huvitav on märkida, et samal aastal, mil tootja suutis suurendada oma liidus toodetud toote müüki ja turuosa, suurenes märkimisväärselt ka tema Taist imporditud spiraalköiteseadiste müük. Temast sai isegi Taist pärit spiraalköiteseadiste oluline importija, kes ostis kõnealusel aastal suurema osa Taist pärit ekspordist. Isegi kui teisel liidu tootjal õnnestus liidu tootmisharult osa turust üle võtta, ei ole keeruline järeldada, et kõnealune äriühing sai seda teha vaid seetõttu, et sai samuti kasu Taist pärit spiraalköiteseadiste importimisest dumpinguhinnaga. Tuletatakse meelde, et kõnealust tootjat ei kaasatud liidu tootmisharusse, sest tema imporditegevus oli omatoodanguga võrreldes liiga ulatuslik.

| (39) | Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % liidu turust, st see on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui liidu hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing. |
| --- | --- |

(39)

Pealegi on väidet juba käsitletud ajutise määruse põhjenduses 69 ja selle kohaselt väitsid huvitatud isikud korduvalt, et liidu tootmisharule põhjustas kahju ka Indiast pärit import. Väide tugines asjaolule, et Indiast pärit import hõlmab praegu umbes 50 % liidu turust, st see on kolm korda suurem kui Tail, ning vastavad keskmised hinnad vähenesid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 3 %, samas kui liidu hinnad löödi alla 24 %. Veel tõsteti esile, et märkimisväärse osa Indiast pärit impordist ostis ära liidu tootmisharuga seotud äriühing.

| (40) | Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt kõrgem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt langenud. |
| --- | --- |

(40)

Uusi väiteid selles küsimuses siiski ei esitatud ning osutatud väiteid on juba käsitletud ajutises määruses. Isegi kui Indiast pärit impordi absoluutne tase oli tõepoolest üldiselt kõrgem kui Taist pärit impordi puhul, selgitati ajutises määruses, et kõnealuse impordi areng oli erinev: üldiselt suurenes Taist pärit import kahju uurimise perioodil nii absoluut- kui ka suhtarvudes, kuid Indiast pärit import tõmbus kokku (peaaegu 10 %) ja ka turuosa vähenes pisut. Lisaks oli Indiast pärit impordi hinnatase kõrgem kui Taist pärit impordi hind. Isegi kui liidu tootmisharuga seotud äriühing impordib Indiast spiraalköiteseadiseid, selgus uurimise käigus, nagu on täheldatud eespool põhjenduses 32, et selle impordi tase on aastate jooksul märkimisväärselt langenud.

| (41) | Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine. |
| --- | --- |

(41)

Lõpuks väitis mitu huvitatud isikut, et kaebuse esitaja kaotas oma ostjad seetõttu, et laiendas emaettevõtte Ring International Holding (edaspidi „RIH”) kaudu oma tegevust järgneval turul ning et spiraalköiteseadiste müüki seotud äriühingutele tuleb suhtuda ettevaatlikult, sest see ei pruugi toimuda tegeliku turuväärtusega. Kõnealused väited lükati tagasi, sest need ei olnud põhjendatud ning uurimine näitas, et müük seotud äriühingutele oli kogumüügiga võrreldes tühine.

7.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (42) | Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65–76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(42)

Eespool toodut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 65–76 esitatud esialgsed järeldused. Toetudes mitmele analüüsile, milles on nõuetekohaselt eristatud ja eraldatud kahjustava dumpinguhinnaga impordi kõigi teadaolevate tegurite mõju, jõutakse järeldusele, et isegi juhul, kui mujalt pärit import mõjutas mingil määral liidu tootmisharu olukorda, põhjustas Taist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

8.   LIIDU HUVID

| (43) | Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse. |
| --- | --- |

(43)

Uurimise käigus koostööd teinud viiest äriühingust kaks esitas pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist oma kirjalikud märkused. Mõlemad importijad taotlesid enda ärakuulamist. Komisjon otsustas ka korraldada kontrollkäigu ainsa uurimises osalenud kasutaja valdustesse.

| (44) | Ajutise määruse põhjenduste 79–90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(44)

Ajutise määruse põhjenduste 79–90 kohta, milles kirjeldati turgu ja liidu tootmisharu huvidega seotud turuosa, ei esitatud ühtegi märkust.

8.1.   Importijad ja kauplejad

| (45) | Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab liidus spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes. |
| --- | --- |

(45)

Esiteks tuletatakse meelde, et ajutise määruse järelduste kohaselt võib meetmete kehtestamisel olla väga negatiivne mõju vaid ühe importija suhtes, kes toodab liidus spiraalköiteseadiseid. Kõnealune importija ei avaldanud arvamust ajutiste meetmete kehtestamise suhtes.

| (46) | Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja liidu tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta. |
| --- | --- |

(46)

Üks importija, kes taotles ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul, esitas peamiselt küsimusi dumpingumarginaali, kahju analüüsi ja liidu tarbimise arvutamise kohta. Samas ei esitanud ta uusi märkusi liidu huvide analüüsi kohta.

| (47) | Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92), vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega. |
| --- | --- |

(47)

Kolmas importija, kelle tegevus hõlmab 20 % Taist pärit koguimpordist, taotles ärakuulamist, kus ta selgitas, et vastupidiselt uurimise ajal esitatud teabele ei ole ta lõpetanud spiraalköiteseadiste tootmist (nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 92), vaid viinud selle üle teise tehasesse. Ärakuulamisel selgitas kõnealune importija, et spiraalköiteseadiste tootmine on tema jaoks vaid kõrvaltegevus muid tooteid hõlmavale põhitootmisele, ning ta ei välistanud spiraalköiteseadiste importimist Taist isegi meetmete kehtestamisel. Äriühingu suure müügivõrgu üldkulusid arvestades sõltub import siiski dumpinguvastase tollimaksu määrast ja võimalusest tõsta hinda lõpptarbijale. Seega ei kaasne spiraalköiteseadiste tootmise lõpetamisega kõnealusele importijale märkimisväärseid negatiivseid tagajärgi, võttes arvesse nende tootmise vähest osatähtsust võrreldes muu äritegevusega.

8.2.   Kasutajad

| (48) | Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustiku vastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit eri allikatest nii liidus, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat. |
| --- | --- |

(48)

Nagu mainitud eespool põhjenduses 5, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist ainsa koostööd teinud kasutaja küsimustiku vastuste kontrollimiseks kontrollkäik tema valdustesse. Kasutaja ostud on pärit eri allikatest nii liidus, Indias kui ka Tais. Kasutaja importis ka Hiinast, kuid pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist muutis ta tarneallikat.

| (49) | Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele. |
| --- | --- |

(49)

Taist pärit import moodustab umbes 10 % äriühingu kogu spiraalköiteseadiste ostudest ning pärast ajutiste meetmete kehtestamist otsustas ta mitte importida Taist pärit tooteid. Isegi kui meetmed ei mõjutanud märkimisväärselt äriühingu majanduslikku olukorda, osutab ta, et olukord piirab tarneallikate kasutamist ning ta ei saa alati loota spiraalköiteseadiste lühikese tarneajaga tellimuste täitmisele.

| (50) | Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab liidu turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte liidust ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et liidu turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu. |
| --- | --- |

(50)

Huvitatud isikud kordasid oma väidet, mida on käsitletud juba ajutises määruses, et meetmete kehtestamine tähendab liidu turu jaoks tarneallikate vähenemist. Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimise tulemuste kohaselt iseloomustab liidu turgu tõepoolest vähene turuosalejate arv, see hõlmab ühte Indiast, ühte Taist, kahte liidust ja mõnda Hiinast pärit tootjat. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk on taastada aus konkurents liidu turul, mitte takistada importi. Meetmetega võib tõepoolest kaasneda impordi vähenemine, kui need korvavad kõnealuse impordi kaubandust moonutavat mõju. Siiski ei ole impordi vähenemine piisav põhjus, et vaidlustada meetmete kehtestamist dumpinguhinnaga impordi suhtes. Pigem võib väita, et liidu turul tuleb toetada ausat konkurentsi, et tagada jätkuvalt kõikide tarneallikate olemasolu.

| (51) | Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda liidu turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud. |
| --- | --- |

(51)

Eeldatakse, et ajutise tollimaksu määrast madalam lõpliku tollimaksu määr võimaldab Taist pärit impordil siiski siseneda liidu turule, sest uurimine näitas ka teiste tarneallikate olemasolu, kuigi nende arv on piiratud.

8.3.   Järeldus liidu huvide kohta

| (52) | Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77–110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(52)

Eespool öeldut silmas pidades ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 77–110 ning leitakse, et liidu huvisid käsitlevatest kättesaadavatest andmetest lähtudes puuduvad kaalukad põhjused lõplike meetmete kehtestamise vastu Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

9.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

9.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (53) | Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–114. |
| --- | --- |

(53)

Kuna kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 111–114.

9.2.   Lõplikud meetmed

| (54) | Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6 %, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6 % kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(54)

Kahjustava dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu suuruse kohta märgiti, et dumpinguvastast tollimaksu tuleks vähendada 6 %, kuna väidetavalt ei toimu Indiast pärit toodangu impordi puhul dumpingut ning see on 6 % kallim kui Taist pärit import. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk ei ole mitte eri tarneallikatest pärit toote hindade ühtlustamine, vaid kahjustava dumpingu moonutava mõju kõrvaldamine.

| (55) | Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3 %, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase. |
| --- | --- |

(55)

Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale tuvastatud tasemele. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud dumpingu tasemele. Tollimaksu määraks arvutati 16,3 %, mis on oluliselt madalam kui esialgne tase.

| (56) | Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3-protsendiline lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(56)

Eespool esitatu alusel kehtestatakse koostööd teinud eksportija suhtes 16,3-protsendiline lõplik dumpinguvastane tollimaksu määr.

10.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

| (57) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, |
| --- | --- |

(57)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest tollimaksust madalam, tuleks vabastada ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavatele Taist pärit spiraalköiteseadistele, mis kuuluvad praegu CN-koodi ex 8305 10 00 (TARIC-koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ja 8305100036) alla. Käesolevat määrust kohaldatakse spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad vähemalt kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 16,3 %.

3.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 118/2011 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2011

Nõukogu nimel

eesistuja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 37, 11.2.2011, lk 2.

2

---

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 793/2011,

5. august 2011,

millega keelatakse ELi liikmesriigi lipu all sõitvatel 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) kalapüük Mauritaania majandusvööndi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 704/2008 (protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012) (2) on kalapüügivõimalused 9. püügiliiki kuuluvate laevade (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul piiratud võrdlustonnaažiga 250 000 tonni. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 15. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 704/2008 (protokolli sõlmimise kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2012) (2) on kalapüügivõimalused 9. püügiliiki kuuluvate laevade (pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraalerid) puhul piiratud võrdlustonnaažiga 250 000 tonni.

| (2) | Võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 3 alusel on ajavahemikuks 1. augustist 2010 kuni 31. juulini 2011 eraldatud 50 000 tonni suurune täiendav kvoot, ulatub kogu võrdlustonnaaž 300 000 tonnini. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse, et kõnealuse määruse artikli 2 lõike 3 alusel on ajavahemikuks 1. augustist 2010 kuni 31. juulini 2011 eraldatud 50 000 tonni suurune täiendav kvoot, ulatub kogu võrdlustonnaaž 300 000 tonnini.

| (3) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all sõitvad või neis liikmesriikides registreeritud kõnealuse püügiliigi laevad ammendanud eespool märgitud arvestusperioodiks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on asjaomaste ELi liikmesriikide lipu all sõitvad või neis liikmesriikides registreeritud kõnealuse püügiliigi laevad ammendanud eespool märgitud arvestusperioodiks eraldatud kvoodi.

| (4) | Seepärast on vaja keelata kalapüük kõnealuses püügiliigis, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja keelata kalapüük kõnealuses püügiliigis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Asjaomastele liikmesriikidele eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates 19. juulist 2011.

Artikkel 2

Keelud

Asjaomaste liikmesriikide lipu all sõitvatel või neis liikmesriikides registreeritud 9. püügiliiki kuuluvatel laevadel keelatakse kalapüük alates 19. juulist 2011 kuni 31. juulini 2011. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida püütud kala sel ajavahemikul.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 203, 31.7.2008, lk 1.

2

---

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 794/2011,

8. august 2011,

millega kiidetakse muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Parmigiano Reggiano” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus saada heakskiit nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadi muudatustele (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus saada heakskiit nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadi muudatustele (2).

| (2) | Belgia, Taani ja Baselis (Šveits) asuv juustutootjate ühendus (Association des Importateurs de fromage) esitasid registreerimisele vastuväite vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a ja c kohaselt loeti Belgia ja Taani vastuväited vastuvõetavaks. Juustutootjate ühenduse vastuväide loeti vastuvõetamatuks, kuna see oli esitatud pärast ettenähtud tähtaega. |
| --- | --- |

(2)

Belgia, Taani ja Baselis (Šveits) asuv juustutootjate ühendus (Association des Importateurs de fromage) esitasid registreerimisele vastuväite vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide a ja c kohaselt loeti Belgia ja Taani vastuväited vastuvõetavaks. Juustutootjate ühenduse vastuväide loeti vastuvõetamatuks, kuna see oli esitatud pärast ettenähtud tähtaega.

| (3) | Oma 30. oktoobri 2009. aasta kirjas kutsus komisjon huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama. |
| --- | --- |

(3)

Oma 30. oktoobri 2009. aasta kirjas kutsus komisjon huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama.

| (4) | Taani vastuväites rõhutati asjaolu, et nõue viilutada, riivida ja pakendada päritolunimetusega juustu „Parmigiano Reggiano” edaspidi määratletud geograafilises piirkonnas ei ole põhjendatud. Pärast seda, kui Itaalia oli asjaomaste läbirääkimiste käigus esitanud oma selgitused, võttis Taani vastuväite tagasi. |
| --- | --- |

(4)

Taani vastuväites rõhutati asjaolu, et nõue viilutada, riivida ja pakendada päritolunimetusega juustu „Parmigiano Reggiano” edaspidi määratletud geograafilises piirkonnas ei ole põhjendatud. Pärast seda, kui Itaalia oli asjaomaste läbirääkimiste käigus esitanud oma selgitused, võttis Taani vastuväite tagasi.

| (5) | Belgia vastuväites rõhutati samuti asjaolu, et nõue viilutada, riivida ja pakendada päritolunimetusega juustu „Parmigiano Reggiano” edaspidi määratletud geograafilises piirkonnas ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(5)

Belgia vastuväites rõhutati samuti asjaolu, et nõue viilutada, riivida ja pakendada päritolunimetusega juustu „Parmigiano Reggiano” edaspidi määratletud geograafilises piirkonnas ei ole põhjendatud.

| (6) | Kuna Belgia ja Itaalia ei ole siiski suutnud kuue kuu jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 kolmandas lõigus ja artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Belgia ja Itaalia ei ole siiski suutnud kuue kuu jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 5 kolmandas lõigus ja artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlusele.

| (7) | Koonddokumendi punktis 3.6 rõhutab Itaalia, et „kuna juustu „Parmigiano Reggiano” identifitseerimist võimaldav märgistus, mis esineb tervel juustukeral, puudub või ei ole alati nähtav riivituna või tükkidena turustataval juustul, on vaja tagada pakendatud toote algupära muul viisil. Nõue tuleneb ka vajadusest tagada, et juust pakendataks tükeldatuna võimalikult kiiresti, vältides kuivamist, oksüdeerumist ja muid protsesse, mis võivad seada ohtu juustu „Parmigiano Reggiano” iseloomulikud organoleptilised omadused. Pärast avamist jääb juustumass ilma kõva ja kuivanud kooriku kaitsest ja satub kontakti väliskeskkonnaga.” |
| --- | --- |

(7)

Koonddokumendi punktis 3.6 rõhutab Itaalia, et „kuna juustu „Parmigiano Reggiano” identifitseerimist võimaldav märgistus, mis esineb tervel juustukeral, puudub või ei ole alati nähtav riivituna või tükkidena turustataval juustul, on vaja tagada pakendatud toote algupära muul viisil. Nõue tuleneb ka vajadusest tagada, et juust pakendataks tükeldatuna võimalikult kiiresti, vältides kuivamist, oksüdeerumist ja muid protsesse, mis võivad seada ohtu juustu „Parmigiano Reggiano” iseloomulikud organoleptilised omadused. Pärast avamist jääb juustumass ilma kõva ja kuivanud kooriku kaitsest ja satub kontakti väliskeskkonnaga.”

| (8) | Komisjoni seisukohalt ei osuta kõnealune põhjendus, millega püütakse tagada toote algupära, optimaalne kontroll ja säilitada füüsilised ja organoleptilised omadused, mingil juhul Itaalia pädevate asutuste ilmsele hindamisveale. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni seisukohalt ei osuta kõnealune põhjendus, millega püütakse tagada toote algupära, optimaalne kontroll ja säilitada füüsilised ja organoleptilised omadused, mingil juhul Itaalia pädevate asutuste ilmsele hindamisveale.

| (9) | Oma vastuväites tõi Belgia esile ka määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c. Kõnealuse artikli kohaselt on vastuvõetavad sellised vastuväited, [...] [mis] „näitavad, et pakutud nime registreerimine ohustaks [...] tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva”. |
| --- | --- |

(9)

Oma vastuväites tõi Belgia esile ka määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti c. Kõnealuse artikli kohaselt on vastuvõetavad sellised vastuväited, [...] [mis] „näitavad, et pakutud nime registreerimine ohustaks [...] tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva”.

| (10) | Belgia ei esitanud konkreetseid andmeid võimalike üksikasjade kohta, mis võiksid Belgia ettevõtjaid ohustada pärast spetsifikaadi muudatuste jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Belgia ei esitanud konkreetseid andmeid võimalike üksikasjade kohta, mis võiksid Belgia ettevõtjaid ohustada pärast spetsifikaadi muudatuste jõustumist.

| (11) | Siiski on hästi teada, et tegelikult esineb väljaspool geograafilist piirkonda juustu „Parmigiano Reggiano” tükeldamise ja/või pakendamisega tegelevaid ettevõtjaid. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt võib ette näha kuni viieaastase üleminekuperioodi, kui vastuväide on tunnistatud vastuvõetavaks sel põhjusel, et pakutud nimetuse registreerimine ohustaks tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva. Võttes arvesse eelkõige kehtivaid lepingujärgseid kohustusi ja vajadust kohandada turgu lähtuvalt nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadi muudatustest, oleks vaja ette näha üheaastane üleminekuperiood neile ettevõtjatele, kes ei asu nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas ja kes on enne 16. aprilli 2009 vähemalt viie aasta jooksul tegelenud õiguspäraselt juustu „Parmigiano Reggiano” tükeldamise ja pakendamisega väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Üleminekuperioodi pikkus on sama, mis Itaalia on andnud ettevõtjatele, kes tegelevad juustu tükeldamise ja pakendamisega Itaalia territooriumil, kuid väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. |
| --- | --- |

(11)

Siiski on hästi teada, et tegelikult esineb väljaspool geograafilist piirkonda juustu „Parmigiano Reggiano” tükeldamise ja/või pakendamisega tegelevaid ettevõtjaid. Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt võib ette näha kuni viieaastase üleminekuperioodi, kui vastuväide on tunnistatud vastuvõetavaks sel põhjusel, et pakutud nimetuse registreerimine ohustaks tooteid, mida on õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 6 lõikega 2 ette nähtud avaldamise kuupäeva. Võttes arvesse eelkõige kehtivaid lepingujärgseid kohustusi ja vajadust kohandada turgu lähtuvalt nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadi muudatustest, oleks vaja ette näha üheaastane üleminekuperiood neile ettevõtjatele, kes ei asu nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas ja kes on enne 16. aprilli 2009 vähemalt viie aasta jooksul tegelenud õiguspäraselt juustu „Parmigiano Reggiano” tükeldamise ja pakendamisega väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Üleminekuperioodi pikkus on sama, mis Itaalia on andnud ettevõtjatele, kes tegelevad juustu tükeldamise ja pakendamisega Itaalia territooriumil, kuid väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

| (12) | Lähtudes esitatud üksikasjadest tuleks muudatused heaks kiita ja kehtestada üheaastane üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(12)

Lähtudes esitatud üksikasjadest tuleks muudatused heaks kiita ja kehtestada üheaastane üleminekuperiood.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Spetsifikaadi muudatused, mis hõlmavad käesoleva määruse I lisas esitatud nimetust ja mis on avaldatud 16. aprilli 2009. aasta Euroopa Liidu Teatajas, on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Üheaastane üleminekuperiood kehtestatakse ettevõtjatele, kes ei asu nimetuse „Parmigiano Reggiano” spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas ja kes on enne 16. aprilli 2009 vähemalt viie aasta jooksul tegelenud õiguspäraselt juustu „Parmigiano Reggiano” tükeldamise ja pakendamisega väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 87, 16.4.2009, lk 14.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud tooted:

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Parmigiano Reggiano (KPN)

---

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 795/2011,

8. august 2011,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga) (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. augustil 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2011

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | TR | 124,2 |
| ZZ | 124,2 |
| 0805 50 10 | AR | 73,4 |
| CL | 76,3 |
| TR | 57,0 |
| UY | 53,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 69,6 |
| 0806 10 10 | EG | 168,5 |
| MA | 187,2 |
| TR | 160,8 |
| ZZ | 172,2 |
| 0808 10 80 | AR | 104,7 |
| BR | 68,8 |
| CL | 105,2 |
| CN | 56,0 |
| NZ | 100,6 |
| US | 100,4 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 88,6 |
| 0808 20 50 | AR | 81,9 |
| CL | 81,6 |
| CN | 49,3 |
| NZ | 108,0 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 84,6 |
| 0809 20 95 | CA | 870,0 |
| TR | 337,4 |
| US | 510,8 |
| ZZ | 572,7 |
| 0809 30 | TR | 129,2 |
| ZZ | 129,2 |
| 0809 40 05 | BA | 50,1 |
| IL | 149,1 |
| XS | 57,7 |
| ZZ | 85,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 90 70

TR

124,2

ZZ

124,2

0805 50 10

AR

73,4

CL

76,3

TR

57,0

UY

53,9

ZA

87,4

ZZ

69,6

0806 10 10

EG

168,5

MA

187,2

TR

160,8

ZZ

172,2

0808 10 80

AR

104,7

BR

68,8

CL

105,2

CN

56,0

NZ

100,6

US

100,4

ZA

84,6

ZZ

88,6

0808 20 50

AR

81,9

CL

81,6

CN

49,3

NZ

108,0

ZA

102,2

ZZ

84,6

0809 20 95

CA

870,0

TR

337,4

US

510,8

ZZ

572,7

0809 30

TR

129,2

ZZ

129,2

0809 40 05

BA

50,1

IL

149,1

XS

57,7

ZZ

85,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

5. august 2011,

millega antakse luba fosfaaditud maisitärklise turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 5550 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2011/494/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing National Starch Food Innovation esitas 23. augustil 2005 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse viia toidu uuendkoostisosana turule fosfaaditud ditärklisfosfaat (fosfaaditud maisitärklis). |
| --- | --- |

(1)

Äriühing National Starch Food Innovation esitas 23. augustil 2005 Ühendkuningriigi pädevatele asutustele taotluse viia toidu uuendkoostisosana turule fosfaaditud ditärklisfosfaat (fosfaaditud maisitärklis).

| (2) | Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 27. aprillil 2009 esmase hindamisaruande. Selles aruandes jõudis ta järeldusele, et fosfaaditud ditärklisfosfaat on toidu uuendkoostisosana vastuvõetav. |
| --- | --- |

(2)

Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esitas 27. aprillil 2009 esmase hindamisaruande. Selles aruandes jõudis ta järeldusele, et fosfaaditud ditärklisfosfaat on toidu uuendkoostisosana vastuvõetav.

| (3) | Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 4. mail 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon edastas esmase hindamisaruande kõikidele liikmesriikidele 4. mail 2009.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60-päevase ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväited toote turustamise kohta.

| (5) | Seepärast konsulteeriti 10. veebruaril 2010 Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet”). |
| --- | --- |

(5)

Seepärast konsulteeriti 10. veebruaril 2010 Euroopa Toiduohutusametiga (edaspidi „toiduohutusamet”).

| (6) | 10. septembril 2010 tuli toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses „Scientific opinion on the safety of „phosphated distarch phosphate” as a novel food ingredient” (2) järeldusele, et fosfaaditud ditärklisfosfaat on kavandatud kasutusviiside ja kavandatud manustamistasemete korral ohutu. |
| --- | --- |

(6)

10. septembril 2010 tuli toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses „Scientific opinion on the safety of „phosphated distarch phosphate” as a novel food ingredient” (2) järeldusele, et fosfaaditud ditärklisfosfaat on kavandatud kasutusviiside ja kavandatud manustamistasemete korral ohutu.

| (7) | Teadusliku hindamise alusel on kindlaks tehtud, et fosfaaditud ditärklisfosfaat vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Teadusliku hindamise alusel on kindlaks tehtud, et fosfaaditud ditärklisfosfaat vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud fosfaaditud ditärklisfosfaati tohib viia liidu turule kasutamiseks toidu uuendkoostisosana küpsetatud pagaritoodetes, pastatoodetes, hommikusöögihelvestes ja teraviljabatoonides maksimumsisaldusega 15 %.

Artikkel 2

Nimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud fosfaaditud ditärklisfosfaati sisaldava toidu märgistusele, on „fosfaaditud maisitärklis”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule National Starch Food Innovation, Corn Products UK Ltd., Prestbury Court, Greencourts Business Park, 333 Styal Road, Manchester M22 5LW, Inglismaa.

Brüssel, 5. august 2011

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2010; 8(9): 1772.

2

EFSA Journal

---

LISA

FOSFAADITUD MAISITÄRKLISE SPETSIFIKATSIOONID

Kirjeldus: Toidu uuendkoostisosa on valge või peaaegu valge pulber.

Fosfaaditud maisitärklis (fosfaaditud ditärklisfosfaat) on keemiliselt modifitseeritud vähelõhustuv tärklis, mis on saadud suure amüloosisisaldusega tärklisest mitmeetapilise keemilise töötlusega, mille käigus tekivad fosfaatristsidemed süsivesikute jääkide ja esterdatud hüdroksüülrühmade vahel.

CAS nr: 11120-02–8

Keemiline valem: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

n = glükoosijääkide arv; x, y = polümerisatsiooniaste

---

Parandused

| 9.8.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/26

---

Komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määruse (EL) nr 861/2010 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 284, 29. oktoober 2010
  )

Leheküljel 37 CN-koodi 0206 90 99 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„lamba ja kitse”

järgmisega:

„lamba ja kitse rups”.

Leheküljel 80 CN-koodi 0704 10 00 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„lillkapsas”

järgmisega:

„lillkapsas ja spargelkapsas”.

Leheküljel 115 lisamärkuse 2 D osa esimesel real

asendatakse

„Alamrubriigis 1509 00 10 tähistab termin „toorõlid” õlisid, eelkõige oliivijääkõli, millel on järgmised omadused:”

järgmisega:

„Alamrubriigis 1510 00 10 tähistab termin „toorõlid” õlisid, eelkõige oliivijääkõli, millel on järgmised omadused:”.

Leheküljel 115 lisamärkuse 3 punktis b

asendatakse

„jäägid, mis on saadud rasvainete töötlemisel, mis sisaldavad õli joodiarvuga üle 70 või alla 100, ja mille määruse (EMÜ) nr 3568/91 V lisa kohaselt määratud beetasitosterooli (1) sisaldusmahu piigi pindala on väiksem kui 93,0 % steroolide piikide üldpindalast.

järgmisega:

„jäägid, mis on saadud rasvainete töötlemisel, mis sisaldavad õli joodiarvuga üle 70 või alla 100, ja mille määruse (EMÜ) nr 2568/91 V lisa kohaselt määratud beetasitosterooli (2) sisaldusmahu piigi pindala on väiksem kui 93,0 % steroolide piikide üldpindalast.

Leheküljel 126 CN-koodi 1602 49 15 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„muud segud, mis sisaldavad tagaosi, aba- või seljatükke- või kaelakarbonaadi ja nende jaotustükke”

järgmisega:

„muud segud, mis sisaldavad tagaosi, aba- või seljatükke või kaelakarbonaadi ja nende jaotustükke”.

Leheküljel 178 CN-koodi 2303 30 00 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„õllepruulimise või piirituse destilleerimise jäätmed”

järgmisega:

„õllepruulimise ja piirituse destilleerimise jäätmed”.

Leheküljel 196 CN-koodi 2710 1 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid) ja mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks, v.a õlijäätmed:”

järgmisega:

„naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid) ja mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks, v.a õlijäätmed:”.

Leheküljel 255 CN-koodi 3401 all 2. veerus asuvas kauba kirjelduses

asendatakse

„Seep; orgaanilised pindaktiivsed ained ja seebina kasutatavad seepi sisaldavad või mittesisaldavad tooted kangide, pätside, vormitükkide või viguritena; seepi sisaldavad või mittesisaldavad naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised jaemüügipakendis, vedeliku või kreemina; seebi või pindaktiivsete ainega immutatud, kaetud või pinnatud paber, vatt, vilt ja lausriie”

järgmisega:

„Seep; orgaanilised pindaktiivsed ained ja seebina kasutatavad seepi sisaldavad või mittesisaldavad tooted kangide, pätside, vormitükkide või viguritena; seepi sisaldavad või mittesisaldavad naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised jaemüügipakendis, vedeliku või kreemina; seebi või pindaktiivse ainega immutatud, kaetud või pinnatud paber, vatt, vilt ja lausriie”.

---

(1)  Delta-5,23-stigmastadienool + klerosterool + beetasitosterool + sitostanool + delta-5-avenasterool + delta-5,24-stigmastadienool.”

1

(2)  Delta-5,23-stigmastadienool + klerosterool + beetasitosterool + sitostanool + delta-5-avenasterool + delta-5,24-stigmastadienool.”

2

---