# Eiropas Savienības L 159/2011

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2011.159.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 159 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 54. sējums2011. gada 17. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2011.159.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 159

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

54. sējums2011. gada 17. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2011/343/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 9. marts) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 572/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 2 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 573/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 574/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz nitrīta, melamīna, Ambrosia spp. un konkrētu kokcidiostatu un histomonostatu, kurus pārnes uz barību, maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem un konsolidē I un II pielikumu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 575/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 576/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 543/2008 par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem | 66 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko 149. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 69 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 578/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 86 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2011/344/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2011. gada 30. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei | 88 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2011/345/KĀDP (2011. gada 16. jūnijs), ar ko īsteno Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 93 |
| | | 2011/346/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 20. jūlijs) par valsts atbalstu C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ko valsts garantijas veidā attiecībā uz BPP īstenojusi Portugāle
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4932)

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2011/347/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas Lēmums (2011. gada 16. jūnijs), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu epidemioloģiskās izpētes veikšanā un infekciozā katarālā drudža uzraudzības pasākumos saistībā ar šīs slimības apkarošanas ārkārtas pasākumiem Nīderlandē 2006. un 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4146) | 105 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2011/343/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 9. marts) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 572/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

2

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 573/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 574/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz nitrīta, melamīna, Ambrosia spp. un konkrētu kokcidiostatu un histomonostatu, kurus pārnes uz barību, maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem un konsolidē I un II pielikumu (
  1
  )

Ambrosia

1

7

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 575/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (
  1
  )

1

25

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 576/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 543/2008 par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem

66

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 577/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar ko 149. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

69

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 578/2011 (2011. gada 16. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

86

LĒMUMI

2011/344/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2011. gada 30. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei

88

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2011/345/KĀDP (2011. gada 16. jūnijs), ar ko īsteno Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

93

2011/346/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 20. jūlijs) par valsts atbalstu C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ko valsts garantijas veidā attiecībā uz BPP īstenojusi Portugāle
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4932)

   (
  1
  )

BPP

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4932)

1

95

2011/347/ES

*

Komisijas Īstenošanas Lēmums (2011. gada 16. jūnijs), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu epidemioloģiskās izpētes veikšanā un infekciozā katarālā drudža uzraudzības pasākumos saistībā ar šīs slimības apkarošanas ārkārtas pasākumiem Nīderlandē 2006. un 2007. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4146)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4146)

105

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2011/348/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 10. novembris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību | 107 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību | 108 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

2011/348/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 10. novembris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

107

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

108

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 9. marts)

par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

(2011/343/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. |
| --- | --- |

(1)

Komisija Kopienas vārdā risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību.

| (2) | Minēto nolīgumu Pušu pārstāvji parakstīja Briselē 2009. gada 30. novembrī, un līdz tā noslēgšanai nolīgumu pēc parakstīšanas piemēro provizoriski atbilstīgi tā 7. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(2)

Minēto nolīgumu Pušu pārstāvji parakstīja Briselē 2009. gada 30. novembrī, un līdz tā noslēgšanai nolīgumu pēc parakstīšanas piemēro provizoriski atbilstīgi tā 7. panta 2. punktam.

| (3) | Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece. |
| --- | --- |

(3)

Līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

| (4) | Nolīgums būtu jānoslēdz Savienības vārdā, |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums būtu jānoslēdz Savienības vārdā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību (1).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 7. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu un sniedz Jordānijas Hāšimītu Karalistei šādu paziņojumu:

“Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu, ir tās pēctece un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tāpēc nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību.”.”

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 9. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

CSÉFALVAY Z.

---

(1)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 108. lpp.

1

---

REGULAS

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 572/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/137/KĀDP (2011. gada 28. februāris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2011/137/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2011/332/KĀDP (2), paredz īpašu atkāpi attiecībā uz dažu vienību (ostu) aktīvu iesaldēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2011/137/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2011/332/KĀDP (2), paredz īpašu atkāpi attiecībā uz dažu vienību (ostu) aktīvu iesaldēšanu.

| (2) | Ir lietderīgi nodrošināt humānās palīdzības darbību turpināšanu un materiālu un krājumu piegādi būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, kā arī operācijas, kas vajadzīgas cilvēku evakuācijai no Lībijas. |
| --- | --- |

(2)

Ir lietderīgi nodrošināt humānās palīdzības darbību turpināšanu un materiālu un krājumu piegādi būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, kā arī operācijas, kas vajadzīgas cilvēku evakuācijai no Lībijas.

| (3) | Šie pasākumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības jomā, un tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa regulatīvas darbības, īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Šie pasākumi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību darbības jomā, un tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa regulatīvas darbības, īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi.

| (4) | Ņemot vērā situācijas nopietnību Lībijā un saskaņā ar Lēmumu 2011/137/KĀDP, Padomes Regulas (ES) 204/2011 (3) III pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām vienībām. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā situācijas nopietnību Lībijā un saskaņā ar Lēmumu 2011/137/KĀDP, Padomes Regulas (ES) 204/2011 (3) III pielikumā iekļautais personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus, būtu jāpapildina ar jaunām vienībām.

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 204/2011 groza šādi:

| 1) | regulas 8.a pantu aizstāj ar šādu:
  “8.a pants
  Atkāpjoties no 5. panta, IV pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atbrīvot III pielikumā minētajām personām, vienībām vai struktūrām piederošus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai darīt konkrētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus pieejamus III pielikumā minētajām personām, vienībām vai struktūrām ar tādiem nosacījumiem, kādus šīs kompetentās iestādes uzskata par atilbstīgiem, ja tās uzskata, ka tas ir vajadzīgs humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu humāno palīdzību vai atvieglotu tās sniegšanu, lai piegādātu materiālus un krājumus būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, tostarp pārtiku un lauksaimniecības izejvielas tās ražošanai, medikamentus un elektroenerģiju, vai cilvēku evakuācijai no Lībijas. Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, divās nedēļās pēc to piešķiršanas.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 8.a pantu aizstāj ar šādu:

“8.a pants

Atkāpjoties no 5. panta, IV pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atbrīvot III pielikumā minētajām personām, vienībām vai struktūrām piederošus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai darīt konkrētus līdzekļus vai saimnieciskos resursus pieejamus III pielikumā minētajām personām, vienībām vai struktūrām ar tādiem nosacījumiem, kādus šīs kompetentās iestādes uzskata par atilbstīgiem, ja tās uzskata, ka tas ir vajadzīgs humānos nolūkos, piemēram, lai sniegtu humāno palīdzību vai atvieglotu tās sniegšanu, lai piegādātu materiālus un krājumus būtisku civiliedzīvotāju vajadzību apmierināšanai, tostarp pārtiku un lauksaimniecības izejvielas tās ražošanai, medikamentus un elektroenerģiju, vai cilvēku evakuācijai no Lībijas. Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, divās nedēļās pēc to piešķiršanas.”;

| 2) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “10.a pants
  Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas norādītas IV pielikumā iekļautajās tīmekļa vietnēs, var atļaut līdz 2011. gada 15. jūlijam noteiktus līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus ostu iestādēm, kuras uzskaitītas III pielikumā, lai pildītu līgumus, kas noslēgti pirms 2011. gada 7. jūnija, izņemot līgumus, kas saistīti ar naftas, gāzes un naftas pārstrādes produktiem. Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, divās nedēļās pēc to piešķiršanas.” |
| --- | --- |

2)

regulā iekļauj šādu pantu:

“10.a pants

Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas norādītas IV pielikumā iekļautajās tīmekļa vietnēs, var atļaut līdz 2011. gada 15. jūlijam noteiktus līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus ostu iestādēm, kuras uzskaitītas III pielikumā, lai pildītu līgumus, kas noslēgti pirms 2011. gada 7. jūnija, izņemot līgumus, kas saistīti ar naftas, gāzes un naftas pārstrādes produktiem. Dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, divās nedēļās pēc to piešķiršanas.”

2. pants

Šīs regulas pielikumā uzskaitītās vienības tiek pievienotas sarakstam, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

1

(2)  OV L 149, 8.6.2011., 10. lpp.

2

(3)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

2. pantā minētās vienības

| | Nosaukums | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Datums, kad iekļauts sarakstā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tripoles (Tripoli) ostas iestāde | Ostas iestāde:

  Socialist Ports Company (attiecībā uz Tripoles ostas darbību)
  Tālr.: +218 2143946 | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.6.2011. |
| | Homsas (Al Khoms) ostas iestāde | Ostas iestāde:

  Socialist Ports Company (attiecībā uz Homsas ostas darbību)
  Tālr.: +218 2143946 | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.6.2011. |
| | Bregas (Brega) ostas iestāde | | Kontrolē Qadhafi režīms | 7.6.2011. |
| | Rāslānūfas (Ras Lanuf) ostas iestāde | Ostas iestāde:






  Veba Oil Operations BV |
| Adrese: PO Box 690 |
| Tripoli, Libya |
| Tālr.: +218 213330081 |

Nosaukums

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Datums, kad iekļauts sarakstā

Tripoles (Tripoli) ostas iestāde

Ostas iestāde:

Socialist Ports Company (attiecībā uz Tripoles ostas darbību)

Tālr.: +218 2143946

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

Homsas (Al Khoms) ostas iestāde

Ostas iestāde:

Socialist Ports Company (attiecībā uz Homsas ostas darbību)

Tālr.: +218 2143946

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

Bregas (Brega) ostas iestāde

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

Rāslānūfas (Ras Lanuf) ostas iestāde

Ostas iestāde:

Veba Oil Operations BV

Adrese: PO Box 690

Tripoli, Libya

Tālr.: +218 213330081

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

Zāvijas (Zawia) ostas iestāde

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

Zuvāras (Zuwara) ostas iestāde

Ostas iestāde:

| Port Authority of Zuara |
| --- |
| Adrese: PO Box 648 |
| Port Affairs and Marine Transport |
| Tripoli |
| Libya |
| Tālr.: +218 2525305 |

Port Authority of Zuara

Adrese: PO Box 648

Port Affairs and Marine Transport

Tripoli

Libya

Tālr.: +218 2525305

Kontrolē Qadhafi režīms

7.6.2011.

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/5

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 573/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko īsteno 16. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 204/2011 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 204/2011 (2011. gada 2. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

Ņemot vērā situācijas attīstību Lībijā, būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā iekļautais to personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minētās personas ierakstu svītro no saraksta, kas iekļauts Regulas (ES) Nr. 204/2011 III pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas 1. pantā minētā persona

| 14. | ZARTI, Mustafa |
| --- | --- |

14.

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 574/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz nitrīta, melamīna, Ambrosia spp. un konkrētu kokcidiostatu un histomonostatu, kurus pārnes uz barību, maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem un konsolidē I un II pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu un 8. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2002/32/EK ir noteikts, ka ir jāaizliedz tādu dzīvnieku barībai paredzētu produktu izmantošana, kuros nevēlamo vielu daudzums pārsniedz minētās direktīvas I pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus. Dalībvalstīm ir jāveic izpēte, lai noteiktu konkrētu nevēlamo vielu avotus, ja tajās ir pārsniegti maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas noteikti minētās direktīvas II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2002/32/EK ir noteikts, ka ir jāaizliedz tādu dzīvnieku barībai paredzētu produktu izmantošana, kuros nevēlamo vielu daudzums pārsniedz minētās direktīvas I pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus. Dalībvalstīm ir jāveic izpēte, lai noteiktu konkrētu nevēlamo vielu avotus, ja tajās ir pārsniegti maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas noteikti minētās direktīvas II pielikumā.

| (2) | Attiecībā uz nitrītu ir konstatēts, ka cukurbiešu un cukurniedru produkti un blakusprodukti noteiktos apstākļos satur nitrītu daudzumu, kas pārsniedz maksimālo daudzumu, kurš nesen noteikts Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā. Turklāt ir radies iespaids, ka analīzes metode nitrīta noteikšanai pārtikā ne vienmēr sniedz ticamus analītiskus rezultātus saistībā ar cukurbiešu un cukurniedru, kā arī cietes ražošanā iegūtajiem produktiem un blakusproduktiem. Ņemot vērā, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) savā 2009. gada 25. marta atzinumā (2) secināja, ka nitrīta klātbūtne dzīvnieku izcelsmes produktos neapdraud cilvēka veselību, attiecīgie produkti patlaban ir jāatbrīvo no prasības ievērot nitrīta maksimālo daudzumu dzīvnieku barības sastāvdaļās, kamēr tiek turpināta izpēte par nitrīta daudzumu šajos produktos, kā arī atbilstošu analīzes metožu izpēte. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz nitrītu ir konstatēts, ka cukurbiešu un cukurniedru produkti un blakusprodukti noteiktos apstākļos satur nitrītu daudzumu, kas pārsniedz maksimālo daudzumu, kurš nesen noteikts Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā. Turklāt ir radies iespaids, ka analīzes metode nitrīta noteikšanai pārtikā ne vienmēr sniedz ticamus analītiskus rezultātus saistībā ar cukurbiešu un cukurniedru, kā arī cietes ražošanā iegūtajiem produktiem un blakusproduktiem. Ņemot vērā, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) savā 2009. gada 25. marta atzinumā (2) secināja, ka nitrīta klātbūtne dzīvnieku izcelsmes produktos neapdraud cilvēka veselību, attiecīgie produkti patlaban ir jāatbrīvo no prasības ievērot nitrīta maksimālo daudzumu dzīvnieku barības sastāvdaļās, kamēr tiek turpināta izpēte par nitrīta daudzumu šajos produktos, kā arī atbilstošu analīzes metožu izpēte.

| (3) | Attiecībā uz melamīnu EFSA2010. gada 18. martā pieņēma zinātnisku atzinumu par melamīnu pārtikā un dzīvnieku barībā (3). EFSA konstatējumi liecina, ka melamīns var izraisīt kristālu veidošanos urīnceļos. Šie kristāli izraisa proksimālo kanāliņu bojājumus un ir novēroti dzīvniekiem un bērniem, kuri uzņēmuši barību vai zīdaiņu pārtiku ar melamīna piemaisījumu, un atsevišķos gadījumos ir bijušas letālas sekas. Pārtikas kodeksa komisija ir noteikusi maksimāli pieļaujamos melamīna daudzumus pārtikā un dzīvnieku barībā (4). Ir lietderīgi iekļaut šos maksimāli pieļaujamos daudzumus Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā, lai aizsargātu dzīvnieku un cilvēku veselību, jo šie daudzumi atbilst tiem, kas minēti EFSA atzinuma secinājumos. Ir lietderīgi noteikt atkāpes no maksimāli pieļaujamā daudzuma atsevišķām barības piedevām, jo standarta ražošanas procesa rezultātā tās nenovēršami satur melamīna daudzumu, kas pārsniedz noteikto maksimālo daudzumu. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz melamīnu EFSA2010. gada 18. martā pieņēma zinātnisku atzinumu par melamīnu pārtikā un dzīvnieku barībā (3). EFSA konstatējumi liecina, ka melamīns var izraisīt kristālu veidošanos urīnceļos. Šie kristāli izraisa proksimālo kanāliņu bojājumus un ir novēroti dzīvniekiem un bērniem, kuri uzņēmuši barību vai zīdaiņu pārtiku ar melamīna piemaisījumu, un atsevišķos gadījumos ir bijušas letālas sekas. Pārtikas kodeksa komisija ir noteikusi maksimāli pieļaujamos melamīna daudzumus pārtikā un dzīvnieku barībā (4). Ir lietderīgi iekļaut šos maksimāli pieļaujamos daudzumus Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā, lai aizsargātu dzīvnieku un cilvēku veselību, jo šie daudzumi atbilst tiem, kas minēti EFSA atzinuma secinājumos. Ir lietderīgi noteikt atkāpes no maksimāli pieļaujamā daudzuma atsevišķām barības piedevām, jo standarta ražošanas procesa rezultātā tās nenovēršami satur melamīna daudzumu, kas pārsniedz noteikto maksimālo daudzumu.

| (4) | Attiecībā uz Ambrosia spp. EFSA savā 2010. gada 4. jūnija atzinumā (5) secināja, ka putnu barība var būt nozīmīgs Ambrosia spp. izplatītājs, it īpaši agrāk neinficētās zonās, jo bieži vien tā satur ievērojamu daudzumu neapstrādātu Ambrosia spp. sēklu. Tādēļ, novēršot putnu barības, kuras saturā ir neapstrādātas Ambrosia spp. sēklas, izmantošanu, varētu samazināt turpmāku Ambrosia spp. izplatību Savienībā. Ambrosia spp. rada apdraudējumu cilvēku veselībai, jo to ziedputekšņiem piemīt alergēniskas īpašības. Šī auga ziedputekšņu ieelpošana cita starpā var izraisīt rinokonjuktivītu un astmu. Pastāv arī atsevišķi pierādījumi, ka Ambrosia spp. ziedputekšņi izraisa alerģiskas reakcijas dzīvniekiem. Tādēļ ir lietderīgi samazināt Ambrosia spp. sēklu daudzumu dzīvnieku barības sastāvdaļās un kombinētajā barībā, kas satur nemaltus graudus un sēklas, līdz zemākajam iespējamam līmenim (ALARA), ievērojot labu lauksaimniecības praksi un attīrīšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Ambrosia spp. EFSA savā 2010. gada 4. jūnija atzinumā (5) secināja, ka putnu barība var būt nozīmīgs Ambrosia spp. izplatītājs, it īpaši agrāk neinficētās zonās, jo bieži vien tā satur ievērojamu daudzumu neapstrādātu Ambrosia spp. sēklu. Tādēļ, novēršot putnu barības, kuras saturā ir neapstrādātas Ambrosia spp. sēklas, izmantošanu, varētu samazināt turpmāku Ambrosia spp. izplatību Savienībā. Ambrosia spp. rada apdraudējumu cilvēku veselībai, jo to ziedputekšņiem piemīt alergēniskas īpašības. Šī auga ziedputekšņu ieelpošana cita starpā var izraisīt rinokonjuktivītu un astmu. Pastāv arī atsevišķi pierādījumi, ka Ambrosia spp. ziedputekšņi izraisa alerģiskas reakcijas dzīvniekiem. Tādēļ ir lietderīgi samazināt Ambrosia spp. sēklu daudzumu dzīvnieku barības sastāvdaļās un kombinētajā barībā, kas satur nemaltus graudus un sēklas, līdz zemākajam iespējamam līmenim (ALARA), ievērojot labu lauksaimniecības praksi un attīrīšanas metodes.

| (5) | Attiecībā uz kokcidiostatiem un histomonostatiem, izmantojot šīs vielas kā atļautas barības piedevas, var notikt to pārnešana no vienas ražošanas partijas citā. Šādā veidā piesārņojums var nonākt nākamajā ražotajā barībā, jo tā dēvētajā barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas jeb pārnestais vai savstarpējais piesārņojums. Ņemot vērā, ka tiek ievērota laba ražošanas prakse, maksimāli pieļaujamie kokcidiostatu un histomonostatu daudzumi, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka atbilstīgi ALARA (As Low As Reasonably Achievable – līdz zemākajam iespējamam līmenim) principam. Lai barības ražotājs varētu turpināt strādāt, ņemot vērā aprakstīto nenovēršamo pārnešanu, attiecībā uz barību mazāk jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā noteiktās sugas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums aptuveni 3 % apmērā no atļaujā noteiktā maksimālā satura, savukārt attiecībā uz jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā minētās sugas, un attiecībā uz barību, kuru lieto laikposmā pirms nokaušanas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā no atļautā maksimālā satura. Pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā būtu jāapsver arī saistībā ar tādas citas barības savstarpējo piesārņojumu, kura paredzēta mērķa sugām un kurai nepievieno kokcidiostatus un histomonostatus, un attiecībā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība un ir paredzēta produktīviem dzīvniekiem, no kuriem pēc tam iegūst pārtiku, piemēram, piena govīm vai dējējvistām, ja ir pierādījumi par pārnešanu no barības uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ja barības sastāvdaļas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai tiek izmantota papildbarība, tās nedrīkst izraisīt lielāka kokcidiostatu un histomonostatu daudzuma nonākšanu dzīvnieka organismā nekā atbilstošie maksimāli pieļaujamie daudzumi gadījumos, ja dienas devā iekļauj tikai komplekso barību. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz kokcidiostatiem un histomonostatiem, izmantojot šīs vielas kā atļautas barības piedevas, var notikt to pārnešana no vienas ražošanas partijas citā. Šādā veidā piesārņojums var nonākt nākamajā ražotajā barībā, jo tā dēvētajā barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas jeb pārnestais vai savstarpējais piesārņojums. Ņemot vērā, ka tiek ievērota laba ražošanas prakse, maksimāli pieļaujamie kokcidiostatu un histomonostatu daudzumi, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka atbilstīgi ALARA (As Low As Reasonably Achievable – līdz zemākajam iespējamam līmenim) principam. Lai barības ražotājs varētu turpināt strādāt, ņemot vērā aprakstīto nenovēršamo pārnešanu, attiecībā uz barību mazāk jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā noteiktās sugas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums aptuveni 3 % apmērā no atļaujā noteiktā maksimālā satura, savukārt attiecībā uz jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā minētās sugas, un attiecībā uz barību, kuru lieto laikposmā pirms nokaušanas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā no atļautā maksimālā satura. Pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā būtu jāapsver arī saistībā ar tādas citas barības savstarpējo piesārņojumu, kura paredzēta mērķa sugām un kurai nepievieno kokcidiostatus un histomonostatus, un attiecībā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība un ir paredzēta produktīviem dzīvniekiem, no kuriem pēc tam iegūst pārtiku, piemēram, piena govīm vai dējējvistām, ja ir pierādījumi par pārnešanu no barības uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ja barības sastāvdaļas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai tiek izmantota papildbarība, tās nedrīkst izraisīt lielāka kokcidiostatu un histomonostatu daudzuma nonākšanu dzīvnieka organismā nekā atbilstošie maksimāli pieļaujamie daudzumi gadījumos, ja dienas devā iekļauj tikai komplekso barību.

| (6) | Attiecībā uz kokcidiostatiem narazīnu, nikarbazīnu un lazalocīdnātriju ir jāizdara grozījumi Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā, ņemot vērā nesenās izmaiņas šādu vielu apstiprināšanā, un jāizdara pakāpeniski grozījumi Komisijas 2009. gada 10. februāra Regulā (EK) Nr. 124/2009, ar ko nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā šo vielu nenovēršamas pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (6). |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz kokcidiostatiem narazīnu, nikarbazīnu un lazalocīdnātriju ir jāizdara grozījumi Direktīvas 2002/32/EK I pielikumā, ņemot vērā nesenās izmaiņas šādu vielu apstiprināšanā, un jāizdara pakāpeniski grozījumi Komisijas 2009. gada 10. februāra Regulā (EK) Nr. 124/2009, ar ko nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā šo vielu nenovēršamas pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (6).

| (7) | Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumi iepriekš jau vairākkārt ir būtiski grozīti. Tādēļ ir lietderīgi šos pielikumus konsolidēt. Lai uzlabotu šo pielikumu skaidrību un lasāmību, ir lietderīgi tos pārstrukturēt un saskaņot terminoloģiju. Ņemot vērā to, ka pielikumos noteiktās prasības ir tieši piemērojamas un uzliek saistības kopumā, ir lietderīgi šos pielikumus pieņemt ar regulu. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumi iepriekš jau vairākkārt ir būtiski grozīti. Tādēļ ir lietderīgi šos pielikumus konsolidēt. Lai uzlabotu šo pielikumu skaidrību un lasāmību, ir lietderīgi tos pārstrukturēt un saskaņot terminoloģiju. Ņemot vērā to, ka pielikumos noteiktās prasības ir tieši piemērojamas un uzliek saistības kopumā, ir lietderīgi šos pielikumus pieņemt ar regulu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un Eiropas Parlaments un Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. jūlija.

Noteikumus attiecībā uz Ambrosia spp. piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.

1

(2)  EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē; Zinātniskais atzinums par nitrītu kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā, The EFSA Journal (2009) 1017, 1.–47. Pieejams tīmekļa vietnē: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1017.pdf.

2

EFSA

The EFSA Journal

(3)  EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē (CONTAM), un EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar fermentiem, aromatizētājiem, pārstrādes līdzekļiem un materiāliem, kas ir saskarē ar pārtiku (CEF); Zinātniskais atzinums par melamīnu pārtikā un dzīvnieku barībā. EFSA Journal 2010; 8(4):1573. (145 lpp.)]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1573. Pieejams tīmekļa vietnē: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1573.pdf.

3

EFSA

CONTAM

EFSA

CEF

EFSA Journal

(4)  Ziņojums par Apvienotās FAO/WHO pārtikas standartu programmas trīsdesmit trešo sēdi, Pārtikas kodeksa komisija, Ženēva, Šveice, 2010. gada 5.–9. jūlijs (ALINORM 10/33/REP).

4

FAO/WHO

ALINORM 10/33/REP

(5)  EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē (CONTAM), EFSA Diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa (NDA) un EFSA Zinātnes ekspertu grupa augu veselības jautājumos (PLH); Zinātniskais atzinums par Ambrosia spp. sēklu klātbūtnes dzīvnieku barībā ietekmi uz cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. EFSA Journal 2010; 8(6):1566 (37 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2010.1566. Pieejams tīmekļa vietnē: http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1566.pdf.

5

EFSA

CONTAM

EFSA

NDA

EFSA

PLH

Ambrosia spp

EFSA Journal

(6)  OV L 140, 11.2.2009., 7. lpp.

6

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2002/32/EK I un II pielikumu aizstāj ar šādiem pielikumiem:

I PIELIKUMS

MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMIE NEVĒLAMO VIELU DAUDZUMI SASKAŅĀ AR 3. PANTA 2. PUNKTU

I IEDAĻA.   NEORGANISKI PIESĀRŅOTĀJI UN SLĀPEKĻA SAVIENOJUMI

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Arsēns (1) |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Arsēns (1)

Barības sastāvdaļas,

2

izņemot:

| — | miltus, kas iegūti no zāles, kaltētas lucernas un kaltēta āboliņa, kaltēta cukurbiešu mīkstuma un kaltēta melases cukurbiešu mīkstuma, |
| --- | --- |

—

miltus, kas iegūti no zāles, kaltētas lucernas un kaltēta āboliņa, kaltēta cukurbiešu mīkstuma un kaltēta melases cukurbiešu mīkstuma,

4

| — | palmu kodolu raušus, |
| --- | --- |

—

palmu kodolu raušus,

4 (2)

| — | fosfātus un kaļķainas jūras aļģes, |
| --- | --- |

—

fosfātus un kaļķainas jūras aļģes,

10

| — | kalcija karbonātu, |
| --- | --- |

—

kalcija karbonātu,

15

| — | magnija oksīdu un magnija karbonātu, |
| --- | --- |

—

magnija oksīdu un magnija karbonātu,

20

| — | zivis, citus ūdens dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus, |
| --- | --- |

—

zivis, citus ūdens dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus,

25 (2)

| — | jūras aļģu miltus un no jūras aļģēm iegūtas barības sastāvdaļas. |
| --- | --- |

—

jūras aļģu miltus un no jūras aļģēm iegūtas barības sastāvdaļas.

40 (2)

Dzelzs daļiņas izmanto par marķieri.

50

Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā,

30

izņemot:

| — | vara sulfāta pentahidrātu un vara karbonātu, |
| --- | --- |

—

vara sulfāta pentahidrātu un vara karbonātu,

50

| — | cinka oksīdu, mangāna oksīdu un vara oksīdu. |
| --- | --- |

—

cinka oksīdu, mangāna oksīdu un vara oksīdu.

100

Papildbarība,

4

izņemot:

| — | minerālbarību. |
| --- | --- |

—

minerālbarību.

12

Kompleksā barība,

2

izņemot:

| — | komplekso barību zivīm un kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

komplekso barību zivīm un kažokzvēriem.

10 (2)

| 2. | Kadmijs |
| --- | --- |

2.

Kadmijs

Augu izcelsmes barības sastāvdaļas.

1

Dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas.

2

Neorganiskas izcelsmes barības sastāvdaļas,

2

izņemot:

| — | fosfātus. |
| --- | --- |

—

fosfātus.

10

Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā,

10

izņemot:

| — | vara oksīdu, mangāna oksīdu, cinka oksīdu un mangāna sulfāta monohidrātu. |
| --- | --- |

—

vara oksīdu, mangāna oksīdu, cinka oksīdu un mangāna sulfāta monohidrātu.

30

Piedevas, kas ietilpst saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajā grupā.

2

Premiksi (6)

15

Papildbarība,

0,5

izņemot:

| — | minerālbarību |
| --- | --- |

—

minerālbarību

| – – | kurā fosfora daudzums < 7 % (8); |
| --- | --- |

– –

kurā fosfora daudzums < 7 % (8);

5

| – – | kurā fosfora daudzums ≥ 7 % (8); |
| --- | --- |

– –

kurā fosfora daudzums ≥ 7 % (8);

0,75 uz 1 % fosfora (8), ar maksimāli 7,5

| — | papildbarību lolojumdzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

papildbarību lolojumdzīvniekiem.

2

Kompleksā barība,

0,5

izņemot:

| — | komplekso barību liellopiem (izņemot teļus), aitām (izņemot jērus), kazām (izņemot kazlēnus) un zivīm, |
| --- | --- |

—

komplekso barību liellopiem (izņemot teļus), aitām (izņemot jērus), kazām (izņemot kazlēnus) un zivīm,

1

| — | komplekso barību lolojumdzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

komplekso barību lolojumdzīvniekiem.

2

| 3. | Fluors (7) |
| --- | --- |

3.

Fluors (7)

Barības sastāvdaļas,

150

izņemot:

| — | dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas, izņemot jūras vēžveidīgos, piemēram, jūras krilu, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas, izņemot jūras vēžveidīgos, piemēram, jūras krilu,

500

| — | tādus jūras vēžveidīgos kā jūras krils, |
| --- | --- |

—

tādus jūras vēžveidīgos kā jūras krils,

3 000

| — | fosfātus, |
| --- | --- |

—

fosfātus,

2 000

| — | kalcija karbonātu, |
| --- | --- |

—

kalcija karbonātu,

350

| — | magnija oksīdu, |
| --- | --- |

—

magnija oksīdu,

600

| — | kaļķainas jūras aļģes. |
| --- | --- |

—

kaļķainas jūras aļģes.

1 000

Vermikulīts (E 561).

3 000

Papildbarība:

| — | kurā fosfora daudzums ≤ 4 % (8), |
| --- | --- |

—

kurā fosfora daudzums ≤ 4 % (8),

500

| — | kurā fosfora daudzums > 4 % (8). |
| --- | --- |

—

kurā fosfora daudzums > 4 % (8).

125 uz 1 % fosfora (8)

Kompleksā barība,

150

izņemot:

| — | komplekso barību cūkām, |
| --- | --- |

—

komplekso barību cūkām,

100

| — | komplekso barību mājputniem (izņemot cāļus) un zivīm, |
| --- | --- |

—

komplekso barību mājputniem (izņemot cāļus) un zivīm,

350

| — | komplekso barību cāļiem, |
| --- | --- |

—

komplekso barību cāļiem,

250

| — | komplekso barību liellopiem, aitām un kazām |
| --- | --- |

—

komplekso barību liellopiem, aitām un kazām

| — | laktācijas periodā, |
| --- | --- |

—

laktācijas periodā,

30

| — | citu. |
| --- | --- |

—

citu.

50

| 4. | Svins |
| --- | --- |

4.

Svins

Barības sastāvdaļas,

10

izņemot:

| — | lopbarību (3), |
| --- | --- |

—

lopbarību (3),

30

| — | fosfātus un kaļķainas jūras aļģes, |
| --- | --- |

—

fosfātus un kaļķainas jūras aļģes,

15

| — | kalcija karbonātu, |
| --- | --- |

—

kalcija karbonātu,

20

| — | raugus. |
| --- | --- |

—

raugus.

5

Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā,

100

izņemot:

| — | cinka oksīdu, |
| --- | --- |

—

cinka oksīdu,

400

| — | mangāna oksīdu, dzelzs karbonātu, vara karbonātu. |
| --- | --- |

—

mangāna oksīdu, dzelzs karbonātu, vara karbonātu.

200

Piedevas, kas ietilpst saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajā grupā,

30

izņemot:

| — | vulkāniskas izcelsmes klinoptilolītu. |
| --- | --- |

—

vulkāniskas izcelsmes klinoptilolītu.

60

Premiksi (6).

200

Papildbarība,

10

izņemot:

| — | minerālbarību. |
| --- | --- |

—

minerālbarību.

15

Kompleksā barība.

5

| 5. | Dzīvsudrabs (4) |
| --- | --- |

5.

Dzīvsudrabs (4)

Barības sastāvdaļas,

0,1

izņemot:

| — | zivis, citus ūdens dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus, |
| --- | --- |

—

zivis, citus ūdens dzīvniekus un no tiem iegūtus produktus,

0,5

| — | kalcija karbonātu. |
| --- | --- |

—

kalcija karbonātu.

0,3

Kombinētā barība,

0,1

izņemot:

| — | minerālbarību, |
| --- | --- |

—

minerālbarību,

0,2

| — | kombinēto barību zivīm, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību zivīm,

0,2

| — | kombinēto barību suņiem, kaķiem un kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību suņiem, kaķiem un kažokzvēriem.

0,3

| 6. | Nitrīts (5) |
| --- | --- |

6.

Nitrīts (5)

Barības sastāvdaļas,

15

izņemot:

| — | zivju miltus, |
| --- | --- |

—

zivju miltus,

30

| — | skābbarību, |
| --- | --- |

—

skābbarību,

—

| — | cukurbiešu un cukurniedru, kā arī cietes ražošanā iegūtus produktus un blakusproduktus. |
| --- | --- |

—

cukurbiešu un cukurniedru, kā arī cietes ražošanā iegūtus produktus un blakusproduktus.

—

Kompleksā barība,

15

izņemot:

| — | suņu un kaķu komplekso barību ar mitruma saturu virs 20 %. |
| --- | --- |

—

suņu un kaķu komplekso barību ar mitruma saturu virs 20 %.

—

| 7. | Melamīns (9) |
| --- | --- |

7.

Melamīns (9)

Barība,

2,5

izņemot barības piedevas:

| — | guanidīna etiķskābi (GAA), |
| --- | --- |

—

guanidīna etiķskābi (GAA),

—

| — | karbamīdu, |
| --- | --- |

—

karbamīdu,

—

| — | biuretu. |
| --- | --- |

—

biuretu.

—

II IEDAĻA.   MIKOTOKSĪNI

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aflatoksīns B1 |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Aflatoksīns B1

Barības sastāvdaļas.

0,02

Papildbarība un kompleksā barība,

0,01

izņemot:

| — | kombinēto barību piena lopiem un teļiem, piena aitām un jēriem, piena kazām un kazlēniem, sivēniem un jauniem mājputniem, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību piena lopiem un teļiem, piena aitām un jēriem, piena kazām un kazlēniem, sivēniem un jauniem mājputniem,

0,005

| — | kombinēto barību liellopiem (izņemot piena lopus un teļus), aitām (izņemot piena aitas un jērus), kazām (izņemot piena kazas un kazlēnus), cūkām (izņemot sivēnus) un mājputniem (izņemot jaunus mājputnus). |
| --- | --- |

—

kombinēto barību liellopiem (izņemot piena lopus un teļus), aitām (izņemot piena aitas un jērus), kazām (izņemot piena kazas un kazlēnus), cūkām (izņemot sivēnus) un mājputniem (izņemot jaunus mājputnus).

0,02

| 2. | Melnie graudi (Claviceps purpurea) |
| --- | --- |

2.

Melnie graudi (Claviceps purpurea)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība, kas satur nemaltus graudaugus.

1 000

III IEDAĻA.   RAKSTURĪGI AUGU TOKSĪNI

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Brīvais gosipols |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Brīvais gosipols

Barības sastāvdaļas,

20

izņemot:

| — | kokvilnas sēklas, |
| --- | --- |

—

kokvilnas sēklas,

5 000

| — | kokvilnas sēklu raušus un kokvilnas sēklu miltus. |
| --- | --- |

—

kokvilnas sēklu raušus un kokvilnas sēklu miltus.

1 200

Kompleksā barība,

20

izņemot:

| — | komplekso barību liellopiem (izņemot teļus), |
| --- | --- |

—

komplekso barību liellopiem (izņemot teļus),

500

| — | komplekso barību aitām (izņemot jērus) un kazām (izņemot kazlēnus), |
| --- | --- |

—

komplekso barību aitām (izņemot jērus) un kazām (izņemot kazlēnus),

300

| — | komplekso barību mājputniem (izņemot dējējvistas) un teļiem, |
| --- | --- |

—

komplekso barību mājputniem (izņemot dējējvistas) un teļiem,

100

| — | komplekso barību trušiem, jēriem, kazlēniem un cūkām (izņemot sivēnus). |
| --- | --- |

—

komplekso barību trušiem, jēriem, kazlēniem un cūkām (izņemot sivēnus).

60

| 2. | Ciānūdeņražskābe |
| --- | --- |

2.

Ciānūdeņražskābe

Barības sastāvdaļas,

50

izņemot:

| — | linsēklas, |
| --- | --- |

—

linsēklas,

250

| — | linsēklu raušus, |
| --- | --- |

—

linsēklu raušus,

350

| — | manioka produktus un mandeļu raušus. |
| --- | --- |

—

manioka produktus un mandeļu raušus.

100

Kompleksā barība,

50

izņemot:

| — | komplekso barību jauniem cālēniem (< 6 nedēļas). |
| --- | --- |

—

komplekso barību jauniem cālēniem (< 6 nedēļas).

10

| 3. | Teobromīns |
| --- | --- |

3.

Teobromīns

Kompleksā barība,

300

izņemot:

| — | komplekso barību cūkām, |
| --- | --- |

—

komplekso barību cūkām,

200

| — | komplekso barību suņiem, trušiem, zirgiem un kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

komplekso barību suņiem, trušiem, zirgiem un kažokzvēriem.

50

| 4. | Viniltiooksazolidons (5-viniloksazolidīn-2-tions) |
| --- | --- |

4.

Viniltiooksazolidons (5-viniloksazolidīn-2-tions)

Kompleksā barība mājputniem,

1 000

izņemot:

| — | komplekso barību dējējvistām. |
| --- | --- |

—

komplekso barību dējējvistām.

500

| 5. | Gaistošā sinepju eļļa (10) |
| --- | --- |

5.

Gaistošā sinepju eļļa (10)

Barības sastāvdaļas,

100

izņemot:

| — | rapšu sēklu raušus. |
| --- | --- |

—

rapšu sēklu raušus.

4 000

Kompleksā barība,

150

izņemot:

| — | komplekso barību liellopiem (izņemot teļus), aitām (izņemot jērus) un kazām (izņemot kazlēnus), |
| --- | --- |

—

komplekso barību liellopiem (izņemot teļus), aitām (izņemot jērus) un kazām (izņemot kazlēnus),

1 000

| — | komplekso barību cūkām (izņemot sivēnus) un mājputniem. |
| --- | --- |

—

komplekso barību cūkām (izņemot sivēnus) un mājputniem.

500

IV IEDAĻA.   HLORORGANISKI SAVIENOJUMI (IZŅEMOT DIOKSĪNUS UN PCB)

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aldrīns (11) |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Aldrīns (11)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,01 (12)

| 2. | Dieldrīns (11) |
| --- | --- |

2.

Dieldrīns (11)

izņemot:

| — | taukus un eļļas, |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas,

0,1 (12)

| — | kombinēto barību zivīm. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību zivīm.

0,02 (12)

| 3. | Kamfehlors (toksafēns) – radniecīgo indikatorvielu CHB 26, 50 un 62 (13) kopējais saturs |
| --- | --- |

3.

Kamfehlors (toksafēns) – radniecīgo indikatorvielu CHB 26, 50 un 62 (13) kopējais saturs

Zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti,

0,02

izņemot

| — | zivju eļļu. |
| --- | --- |

—

zivju eļļu.

0,2

Kompleksā barība zivīm.

0,05

| 4. | Hlordāns (cis- un transizomēru un oksihlordāna kopējais saturs, izteikts ar hlordānu) |
| --- | --- |

4.

Hlordāns (cis- un transizomēru un oksihlordāna kopējais saturs, izteikts ar hlordānu)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,02

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,05

| 5. | DDT (DDT-, DDD- (vai TDE-) un DDE-izomēru kopējais saturs, izteikts ar DDT) |
| --- | --- |

5.

DDT (DDT-, DDD- (vai TDE-) un DDE-izomēru kopējais saturs, izteikts ar DDT)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,05

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,5

| 6. | Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta kopējais saturs, izteikts ar endosulfānu) |
| --- | --- |

6.

Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta kopējais saturs, izteikts ar endosulfānu)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,1

izņemot:

| — | kukurūzu un tās pārstrādē iegūtus kukurūzas produktus, |
| --- | --- |

—

kukurūzu un tās pārstrādē iegūtus kukurūzas produktus,

0,2

| — | eļļas augu sēklas un to pārstrādē iegūtos produktus, izņemot neapstrādātu augu eļļu, |
| --- | --- |

—

eļļas augu sēklas un to pārstrādē iegūtos produktus, izņemot neapstrādātu augu eļļu,

0,5

| — | neapstrādātu augu eļļu, |
| --- | --- |

—

neapstrādātu augu eļļu,

1,0

| — | komplekso barību zivīm. |
| --- | --- |

—

komplekso barību zivīm.

0,005

| 7. | Endrīns (endrīna un delta-keto-i-endrīna kopējais saturs, izteikts ar endrīnu) |
| --- | --- |

7.

Endrīns (endrīna un delta-keto-i-endrīna kopējais saturs, izteikts ar endrīnu)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,01

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,05

| 8. | Heptahlors (heptahlora un heptahlorepoksīda kopējais saturs, izteikts ar heptahloru) |
| --- | --- |

8.

Heptahlors (heptahlora un heptahlorepoksīda kopējais saturs, izteikts ar heptahloru)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,01

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,2

| 9. | Heksahlorbenzols (HCB) |
| --- | --- |

9.

Heksahlorbenzols (HCB)

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,01

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,2

Heksahlor-cikloheksāns (HCH)

| — | alfa-izomēri |
| --- | --- |

—

alfa-izomēri

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,02

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,2

| — | beta-izomēri |
| --- | --- |

—

beta-izomēri

Barības sastāvdaļas,

0,01

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

0,1

Kombinētā barība,

0,01

izņemot:

| — | kombinēto barību piena liellopiem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību piena liellopiem.

0,005

| — | gamma-izomēri |
| --- | --- |

—

gamma-izomēri

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība,

0,2

izņemot:

| — | taukus un eļļas. |
| --- | --- |

—

taukus un eļļas.

2,0

V IEDAĻA.   DIOKSĪNI UN PCB

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (ppt) ( (14), (15)) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dioksīni (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzo-furānu (PCDF) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficientus WHO –TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (17) |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (ppt) ( (14), (15)) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Dioksīni (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzo-furānu (PCDF) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficientus WHO –TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (17)

Augu izcelsmes barības sastāvdaļas,

0,75

izņemot:

| — | augu eļļas un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

—

augu eļļas un to blakusproduktus.

0,75

Neorganiskas izcelsmes barības sastāvdaļas.

1,0

Dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas:

| — | dzīvnieku tauki, tostarp piena tauki un olu tauki, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku tauki, tostarp piena tauki un olu tauki,

2,0

| — | citi sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti un olas un olu produkti, |
| --- | --- |

—

citi sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti un olas un olu produkti,

0,75

| — | zivju eļļa, |
| --- | --- |

—

zivju eļļa,

6,0

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (16), |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (16),

1,25

| — | zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku. |
| --- | --- |

—

zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku.

2,25

Saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajām grupām piederīgās barības piedevas: kaolinīta māli, kalcija sulfāta dihidrāts, vermikulīts, natrolīts-fonolīts, sintētiskie kalcija alumināti un nogulumiežu izcelsmes klinoptilolīts.

0,75

Barības piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā.

1,0

Premiksi

1,0

Kombinētā barība,

0,75

izņemot:

| — | kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm,

2,25

| — | kombinēto barību kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību kažokzvēriem.

—

| 2. | Dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopējais saturs (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD), polihlordibenzofurānu (PCDF)) un polihlorbifenilu (PCB) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997) (17) |
| --- | --- |

2.

Dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB kopējais saturs (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD), polihlordibenzofurānu (PCDF)) un polihlorbifenilu (PCB) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997) (17)

Augu izcelsmes barības sastāvdaļas,

1,25

izņemot:

| — | augu eļļas un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

—

augu eļļas un to blakusproduktus.

1,5

Neorganiskas izcelsmes barības sastāvdaļas.

1,5

Dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas:

| — | dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki,

3,0

| — | citi sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti, |
| --- | --- |

—

citi sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti,

1,25

| — | zivju eļļa, |
| --- | --- |

—

zivju eļļa,

24,0

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (16), |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (16),

4,5

| — | zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku. |
| --- | --- |

—

zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku.

11,0

Saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajām grupām piederīgās barības piedevas: kaolinīta māli, kalcija sulfāta dihidrāts, vermikulīts, natrolīts-fonolīts, sintētiskie kalcija alumināti un nogulumiežu izcelsmes klinoptilolīts.

1,5

Barības piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā.

1,5

Premiksi

1,5

Kombinētā barība,

1,5

izņemot:

| — | kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm,

7,0

| — | kombinēto barību kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību kažokzvēriem.

—

VI IEDAĻA.   KAITĪGI BOTĀNISKI PIEMAISĪJUMI

| Nevēlama viela | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Nezāļu sēklas un nemalti un nesasmalcināti augļi, kas satur alkaloīdus, glikozīdus vai citas toksiskas vielas, atsevišķi vai kopā, tostarp |

Nevēlama viela

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Nezāļu sēklas un nemalti un nesasmalcināti augļi, kas satur alkaloīdus, glikozīdus vai citas toksiskas vielas, atsevišķi vai kopā, tostarp

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība

3 000

| — | Datura sp. |
| --- | --- |

—

Datura sp.

1 000

| 2. | Crotalaria spp. |
| --- | --- |

2.

Crotalaria spp.

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība

100

| 3. | Sēklas un miziņas no Ricinus communis L., Croton tiglium L. un Abrus precatorius L., kā arī to pārstrādātie atvasinājumi (18), atsevišķi vai kopā |
| --- | --- |

3.

Sēklas un miziņas no Ricinus communis L., Croton tiglium L. un Abrus precatorius L., kā arī to pārstrādātie atvasinājumi (18), atsevišķi vai kopā

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība

10 (19)

| 4. | Nelobīti meža dižskābarža augļi – Fagus silvatica L. |
| --- | --- |

4.

Nelobīti meža dižskābarža augļi – Fagus silvatica L.

| 5. | Tapioka – Jatropha curcas L. |
| --- | --- |

5.

Tapioka – Jatropha curcas L.

| 6. | Indijas sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell. |
| --- | --- |

6.

Indijas sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. integrifolia (West.) Thell.

| 7. | Sareptas sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. juncea |
| --- | --- |

7.

Sareptas sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. juncea

| 8. | Ķīniešu sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin |
| --- | --- |

8.

Ķīniešu sinepes – Brassica juncea (L.) Czern. un Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin

| 9. | Melnās sinepes – Brassica nigra (L.) Koch |
| --- | --- |

9.

Melnās sinepes – Brassica nigra (L.) Koch

| 10. | Etiopijas sinepes – Brassica carinata A. Braun |
| --- | --- |

10.

Etiopijas sinepes – Brassica carinata A. Braun

Barības sastāvdaļas un kombinētā barība

Uzskaitīto augu sugu sēklas un augļi, kā arī to atvasinājumi barībā drīkst būt tikai ļoti mazā daudzumā, kas nav kvantitatīvi nosakāms

| 11. | Ambrosia spp. sēklas |
| --- | --- |

11.

Ambrosia spp. sēklas

Barības sastāvdaļas,

50

izņemot

| — | prosu (Panicum miliaceum L. graudus) un sorgo (Sorghum bicolor (L) Moench s.l. graudus), kas netiek tieši izbaroti dzīvniekiem |
| --- | --- |

—

prosu (Panicum miliaceum L. graudus) un sorgo (Sorghum bicolor (L) Moench s.l. graudus), kas netiek tieši izbaroti dzīvniekiem

200

Kombinētā barība, kas satur nemaltus graudus un sēklas

50

VII IEDAĻA.   ATĻAUTĀS PIEDEVAS ATĻAUJĀ NEPAREDZĒTĀ BARĪBĀ PĒC NENOVĒRŠAMAS PĀRNEŠANAS

| Kokcidiostati | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti (20) | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dekokvināts |

Kokcidiostati

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti (20)

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Dekokvināts

Barības sastāvdaļas.

0,4

Kombinētā barība

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,4

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad dekokvināta lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad dekokvināta lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,4

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

1,2

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot dekokvinātu.

(21)

| 2. | Diklazurils |
| --- | --- |

2.

Diklazurils

Barības sastāvdaļas.

0,01

Kombinētā barība

| — | dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un gaļas tītariem (> 12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un gaļas tītariem (> 12 nedēļām),

0,01

| — | gaļas un vaislas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad diklazurila lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas un vaislas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad diklazurila lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,01

| — | citām dzīvnieku sugām, izņemot dējējvistas (< 16 nedēļām), gaļas vistas, pērļu vistiņas un gaļas tītarus (< 12 nedēļām). |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām, izņemot dējējvistas (< 16 nedēļām), gaļas vistas, pērļu vistiņas un gaļas tītarus (< 12 nedēļām).

0,03

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot diklazurilu.

(21)

| 3. | Halofuginona hidrobromīds |
| --- | --- |

3.

Halofuginona hidrobromīds

Barības sastāvdaļas.

0,03

Kombinētā barība

| — | dējējputniem, dējējvistām un tītariem (> 12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem, dējējvistām un tītariem (> 12 nedēļām),

0,03

| — | gaļas vistām un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad halofuginona hidrobromīda lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad halofuginona hidrobromīda lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,03

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

0,09

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot halofuginona hidrobromīdu.

(21)

| 4. | Lazalocīdnātrijs |
| --- | --- |

4.

Lazalocīdnātrijs

Barības sastāvdaļas.

1,25

Kombinētā barība

| — | suņiem, teļiem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, piena lopiem, dējējputniem, tītariem (> 16 nedēļām) un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

suņiem, teļiem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, piena lopiem, dējējputniem, tītariem (> 16 nedēļām) un dējējvistām (> 16 nedēļām),

1,25

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad lazalocīdnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad lazalocīdnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

1,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

3,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot lazalocīdnātriju.

(21)

| 5. | Alfa-amonija maduramicīns |
| --- | --- |

5.

Alfa-amonija maduramicīns

Barības sastāvdaļas.

0,05

Kombinētā barība

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, trušiem, tītariem (> 16 nedēļām), dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, trušiem, tītariem (> 16 nedēļām), dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,05

| — | gaļas vistām un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad alfa-amonija maduramicīna lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad alfa-amonija maduramicīna lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,05

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

0,15

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot alfa-amonija maduramicīnu

(21)

| 6. | Monenzīnnātrijs |
| --- | --- |

6.

Monenzīnnātrijs

Barības sastāvdaļas.

1,25

Kombinētā barība

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, suņiem, mazajiem atgremotājiem (aitām un kazām), pīlēm, liellopiem, piena lopiem, dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, suņiem, mazajiem atgremotājiem (aitām un kazām), pīlēm, liellopiem, piena lopiem, dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 16 nedēļām),

1,25

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad monenzīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad monenzīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

1,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

3,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot monenzīnnātriju.

(21)

| 7. | Narazīns |
| --- | --- |

7.

Narazīns

Barības sastāvdaļas.

0,7

Kombinētā barība

| — | tītariem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

tītariem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot narazīnu.

(21)

| 8. | Nikarbazīns |
| --- | --- |

8.

Nikarbazīns

Barības sastāvdaļas

1,25

Kombinētā barība

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

1,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

3,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot nikarbazīnu (atsevišķi vai kopā ar narazīnu).

(21)

| 9. | Robenidīna hidrohlorīds |
| --- | --- |

9.

Robenidīna hidrohlorīds

Barības sastāvdaļas.

0,7

Kombinētā barība

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,7

| — | gaļas vistām, gaļas un vaislas trušiem un tītariem laikposmā pirms nokaušanas, kad robenidīna hidrohlorīda lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, gaļas un vaislas trušiem un tītariem laikposmā pirms nokaušanas, kad robenidīna hidrohlorīda lietošana ir aizliegta,

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot robenidīna hidrohlorīdu.

(21)

| 10. | Salinomicīnnātrijs |
| --- | --- |

10.

Salinomicīnnātrijs

Barības sastāvdaļas.

0,7

Kombinētā barība

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem, dējējputniem un dējējvistām (12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem, dējējputniem un dējējvistām (12 nedēļām),

0,7

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 12 nedēļām) un gaļas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad salinomicīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 12 nedēļām) un gaļas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad salinomicīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot salinomicīnnātriju

(21)

| 11. | Semduramicīnnātrijs |
| --- | --- |

11.

Semduramicīnnātrijs

Barības sastāvdaļas.

0,25

Kombinētā barība

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,25

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad semduramicīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība), |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad semduramicīnnātrija lietošana ir aizliegta (kaujamu dzīvnieku barība),

0,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

0,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot semduramicīnnātriju.

(21)

II PIELIKUMS

IEDARBĪBAS ROBEŽLIELUMI, KAS PAMATO DALĪBVALSTU IZPĒTI ATBILSTOŠI 4. PANTA 2. PUNKTAM

DIOKSĪNI UN PCB

| Nevēlamas vielas | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Iedarbības robežlielums ng WHO-PCDD/F- TEQ/kg (ppt) (23), (24) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % | Piezīmes un papildu informācija (piemēram, veicamās izpētes veids) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dioksīni (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzofurānu (PCDF) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (22) |

Nevēlamas vielas

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Iedarbības robežlielums ng WHO-PCDD/F- TEQ/kg (ppt) (23), (24) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

Piezīmes un papildu informācija (piemēram, veicamās izpētes veids)

1.

Dioksīni (polihlordibenzo-para-dioksīnu (PCDD) un polihlordibenzofurānu (PCDF) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (22)

Augu izcelsmes barības sastāvdaļas,

0,5

(25)

izņemot:

| — | augu eļļas un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

—

augu eļļas un to blakusproduktus.

0,5

(25)

Neorganiskas izcelsmes barības sastāvdaļas.

0,5

(25)

Dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas:

| — | dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki,

1,0

(25)

| — | citu sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti, |
| --- | --- |

—

citu sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti,

0,5

(25)

| — | zivju eļļa, |
| --- | --- |

—

zivju eļļa,

5,0

(26)

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki, to produkti un blakusprodukti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (24), |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki, to produkti un blakusprodukti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (24),

1,0

(26)

| — | zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku. |
| --- | --- |

—

zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku.

1,75

(26)

Piedevas, kas ietilpst saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajā grupā.

0,5

(26)

Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā.

0,5

(25)

Premiksi

0,5

(25)

Kombinētā barība,

0,5

(25)

izņemot:

| — | kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm,

1,75

(26)

| — | kombinēto barību kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību kažokzvēriem.

–

| 2. | Dioksīniem līdzīgie PCB (polihlorbifenilu (PCB) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (22) |
| --- | --- |

2.

Dioksīniem līdzīgie PCB (polihlorbifenilu (PCB) kopējais saturs Pasaules Veselības organizācijas (WHO) toksiskuma ekvivalentos, izmantojot WHO-TEF (toksiskuma ekvivalences koeficienti, 1997)) (22)

Augu izcelsmes barības sastāvdaļas,

0,35

(25)

izņemot:

| — | augu eļļas un to blakusproduktus. |
| --- | --- |

—

augu eļļas un to blakusproduktus.

0,5

(25)

Neorganiskas izcelsmes barības sastāvdaļas.

0,35

(25)

Dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļas:

| — | dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki, |
| --- | --- |

—

dzīvnieku tauki, tostarp arī piena tauki un olu tauki,

0,75

(25)

| — | citu sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti, |
| --- | --- |

—

citu sauszemes dzīvnieku produkti, tostarp piens un piena produkti, olas un olu produkti,

0,35

(25)

| — | zivju eļļa, |
| --- | --- |

—

zivju eļļa,

14,0

(26)

| — | zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (24), |
| --- | --- |

—

zivis, citi ūdens dzīvnieki un no tiem iegūti produkti, izņemot zivju eļļu un zivju olbaltumvielu hidrolizātus, kas satur vairāk nekā 20 % tauku (24),

2,5

(26)

| — | zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku. |
| --- | --- |

—

zivju olbaltumvielu hidrolizāti, kas satur vairāk nekā 20 % tauku.

7,0

(26)

Piedevas, kas ietilpst saistvielu un pretsalipes vielu funkcionālajā grupā.

0,5

(25)

Piedevas, kas ietilpst saliktu mikroelementu funkcionālajā grupā.

0,35

(25)

Premiksi

0,35

(25)

Kombinētā barība,

0,5

(25)

izņemot:

| — | kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm, |
| --- | --- |

—

kombinēto barību lolojumdzīvniekiem un zivīm,

3,5

(26)

| — | kombinēto barību kažokzvēriem. |
| --- | --- |

—

kombinēto barību kažokzvēriem.

–

---

(1)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecas uz kopējo arsēna daudzumu.

1

(2)  Atbildīgajam uzņēmējam pēc kompetento iestāžu pieprasījuma jāveic analīze, lai pierādītu, ka neorganiskā arsēna saturs ir zemāks par 2 ppm. Šī analīze ir īpaši svarīga attiecībā uz jūras aļģu sugu Hizikia fusiforme.

2

Hizikia fusiforme.

(3)  Rupjajā lopbarībā zaļmasā iekļauti tādi dzīvnieku barībai paredzēti produkti kā siens, skābbarība, svaiga zāle u. c.

3

(4)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecas uz kopējo dzīvsudraba daudzumu.

4

(5)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi izteikti kā nātrija nitrīts.

5

(6)  Nosakot maksimāli pieļaujamo daudzumu premiksiem, ņemtas vērā piedevas ar visaugstāko svina un kadmija koncentrāciju, nevis atsevišķu dzīvnieku sugu jutīgums pret kadmiju. Atbilstoši 16. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzības nolūkā (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.) premiksu ražotāja pienākums ir gādāt ne tikai par atbilstību prasībām par maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem premiksos, bet arī par to, lai šo premiksu lietošanas pamācībā būtu ņemti vērā maksimāli pieļaujamie daudzumi papildbarībā un kompleksajā lopbarībā.

6

(7)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi attiecas uz analītiski nosakāmu fluora daudzumu, kad to 20 minūtes ekstrahē 1 N sālsskābē apkārtējā temperatūrā. Var piemērot līdzvērtīgas ekstrahēšanas procedūras, ja var pierādīt, ka izmantotā ekstrahēšanas procedūra ir vienlīdz efektīva.

7

(8)  Fosfora procentuālais daudzums attiecas uz barību ar mitruma saturu 12 %.

8

(9)  Maksimāli pieļaujamais daudzums attiecas tikai uz melamīnu. Strukturāli saistītu cianūrskābes, amelīna un amelīda savienojumu iekļaušanu maksimāli pieļaujamajā līmenī ņems vērā vēlākā posmā.

9

(10)  Maksimāli pieļaujamie daudzumi ir izteikti kā alilizotiocianāts.

10

(11)  Atsevišķi vai kopā, izsakot ar dieldrīnu.

11

(12)  Maksimāli pieļaujamais daudzums aldrīnam un dieldrīnam, atsevišķi vai kopā, izsakot ar dieldrīnu.

12

(13)  Numerācijas sistēma atbilstoši Parlar, liekot priekšā vai nu “CHB”, vai “Parlar”:

13

Parlar

| | CHB 26: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-oktohlorbornāns, |
| --- | --- |

CHB 26: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-oktohlorbornāns,

| | CHB 50: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-nonahlorbornāns, |
| --- | --- |

CHB 50: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-nonahlorbornāns,

| | CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonahlorbornāns. |
| --- | --- |

CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonahlorbornāns.

(14)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija; augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķina, pieņemot, ka visas tās radniecīgo vielu koncentrācijas, kas ir zemākas par kvantitatīvās noteikšanas robežu, ir vienādas ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.

14

(15)  Atsevišķi dioksīniem noteiktais maksimāli pieļaujamais daudzums (PCDD/F) jāpiemēro pagaidu periodā. Dzīvnieku barībai paredzētajos produktos, kas minēti 1. punktā, šā perioda laikā jāievēro gan maksimāli pieļaujamie dioksīnu daudzumi, gan maksimāli pieļaujamo dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB daudzumu kopējais saturs.

15

(16)  Svaigām zivīm un citiem ūdens dzīvniekiem, ko tieši piegādā un neapstrādātus izmanto kažokzvēru barības ražošanai maksimāli pieļaujamo daudzumu nenosaka, bet svaigām zivīm un svaigām zivju aknām, ko izmanto tiešai lolojumdzīvnieku, zooloģiskā dārza un cirka dzīvnieku barošanai vai ko izmanto kā barības sastāvdaļas lolojumdzīvnieku barības ražošanai, piemērojamais maksimāli pieļaujamais daudzums ir 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg un 8,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/kg produkta (zivīm) un 25,0 ng WHO-PCDD/F-PCB-TEQ/kg produkta (zivju aknām). No šiem dzīvniekiem (kažokzvēriem, lolojumdzīvniekiem, zooloģiskā dārza un cirka dzīvniekiem) iegūtus produktus un pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas nedrīkst izmantot barības ķēdē un nedrīkst izbarot saimniecībā audzētiem dzīvniekiem, kurus tur, nobaro vai audzē pārtikas ražošanai.

16

(17)  Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficienti WHO-TEF kaitīgās iedarbības bīstamības riska novērtēšanai uz cilvēka organismu, pamatojoties uz PVO sanāksmē, kas notika 1997. gada 15.–18. jūnijā Stokholmā (Zviedrija), izteiktajiem atzinumiem (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

17

| Radniecīgā viela | TEF vērtība |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibendofurāni (“PCDF”) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| “Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB |
| | |
| Neorto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Saīsinājumi: “T” = tetra; “Pe” = penta; “Hx” = heksa; “Hp” = hepta; “O” = okta; “CDD” = hlordibenzodioksīns; “CDF” = hlordibenzofurāns; “CB” = hlorbifenils. |

Radniecīgā viela

TEF vērtība

Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibendofurāni (“PCDF”)

Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibendofurāni (“PCDF”)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

“Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB

“Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB

Neorto PCB

Neorto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Saīsinājumi: “T” = tetra; “Pe” = penta; “Hx” = heksa; “Hp” = hepta; “O” = okta; “CDD” = hlordibenzodioksīns; “CDF” = hlordibenzofurāns; “CB” = hlorbifenils.

(18)  Ciktāl iespējams noteikt, izmantojot analītisko mikroskopu.

18

(19)  Ietver arī sēklu sēnalu fragmentus.

19

(20)  Neskarot atļautos daudzumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1831/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.).

20

(21)  Maksimāli pieļaujamais daudzums premiksā ir tāda koncentrācija, kad vielas daudzums barībā nepārsniedz 50 % no noteiktā maksimāli pieļaujamā daudzuma, ievērojot premiksa lietošanas instrukcijas.

21

(22)  Pasaules Veselības organizācijas toksiskuma ekvivalences koeficienti WHO-TEF kaitīgās iedarbības bīstamības riska novērtēšanai uz cilvēka organismu, pamatojoties uz PVO sanāksmē, kas notika 1997. gada 15.–18. jūnijā Stokholmā (Zviedrija), izteiktajiem atzinumiem (Van den Berg et al., (1998) Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives, 106(12), 775).

22

Van den Berg et al

Toxic Equivalency Factors (TEFs) for PCBs, PCDDs, PCDFs for Humans and for Wildlife. Environmental Health Perspectives

(23)  Augstākā pieļaujamā koncentrācija; augstāko pieļaujamo koncentrāciju aprēķina, pieņemot, ka visas radniecīgo vielu koncentrācijas, kas ir zemākas par kvantitatīvās noteikšanas robežu, ir vienādas ar kvantitatīvās noteikšanas robežu.

23

(24)  Komisija šos iedarbības robežlielumus pārskatīs vienlaikus ar dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PCB maksimāli pieļaujamo daudzumu kopējā satura pārskatīšanu.

24

(25)  Piesārņojuma avota konstatēšana. Kad avots ir konstatēts, ja iespējams, jāveic atbilstoši pasākumi, lai samazinātu vai likvidētu piesārņojuma avotu.

25

(26)  Daudzos gadījumos var nebūt nepieciešams meklēt piesārņojuma avotu, jo piesārņojuma fona līmenis dažās teritorijās atbilst iedarbības robežlielumam vai ir par to lielāks. Tomēr tajos gadījumos, kad iedarbības robežlielums tiek pārsniegts, jāreģistrē visa informācija, piemēram, paraugu ņemšanas laiks, to ģeogrāfiskā izcelsme, zivju sugas u. c., lai turpmāk veiktu pasākumus dioksīnu un dioksīniem līdzīgo savienojumu satura ierobežošanai šajās barības sastāvdaļās.

26

| Radniecīgā viela | TEF vērtība |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibenzofurāni (“PCDF”) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| “Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB |
| | |
| Neorto PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| | |
| | |
| Saīsinājumi: “T” = tetra; “Pe” = penta; “Hx” = heksa; “Hp” = hepta; “O” = okta; “CDD” = hlordibenzodioksīns; “CDF” = hlordibenzofurāns; “CB” = hlorbifenils. |

Radniecīgā viela

TEF vērtība

Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibenzofurāni (“PCDF”)

Dibenzo-p-dioksīni (“PCDD”) un dibenzofurāni (“PCDF”)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

“Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB

“Dioksīniem līdzīgie” PCB: neorto PCB + mono-orto PCB

Neorto PCB

Neorto PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto PCB

Mono-orto PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Saīsinājumi: “T” = tetra; “Pe” = penta; “Hx” = heksa; “Hp” = hepta; “O” = okta; “CDD” = hlordibenzodioksīns; “CDF” = hlordibenzofurāns; “CB” = hlorbifenils.

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/25

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 575/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2009 par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK (1), un jo īpaši tā 26. panta 2. un 3. punktu;

tā kā:

| (1) | Komisijas 2010. gada 19. marta Regulā (ES) Nr. 242/2010, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (2), tika izstrādāta barības sastāvdaļu reģistra pirmā redakcija. Tajā ietverts barības sastāvdaļu saraksts, kas jau uzskaitītas Direktīvas 96/25/EK pielikuma B daļā un Direktīvas 82/471/EEK pielikuma 2., 3. un 4. ailē, kā arī glosārijs, kurā pārņemts Direktīvas 96/25/EK Pielikuma A daļas IV punkts. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2010. gada 19. marta Regulā (ES) Nr. 242/2010, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (2), tika izstrādāta barības sastāvdaļu reģistra pirmā redakcija. Tajā ietverts barības sastāvdaļu saraksts, kas jau uzskaitītas Direktīvas 96/25/EK pielikuma B daļā un Direktīvas 82/471/EEK pielikuma 2., 3. un 4. ailē, kā arī glosārijs, kurā pārņemts Direktīvas 96/25/EK Pielikuma A daļas IV punkts.

| (2) | Eiropas barības aprites nozaru atbilstīgie pārstāvji izstrādāja Regulas (ES) Nr. 242/2010 grozījumus, konsultējoties ar pārējām ieinteresētajām personām, sadarbojoties ar kompetentām valsts iestādēm un ņemot vērā attiecīgo pieredzi no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izdotiem atzinumiem un zinātnes un tehnoloģijas attīstību. Šie grozījumi skar jaunus ierakstus un esošo ierakstu uzlabojumus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas barības aprites nozaru atbilstīgie pārstāvji izstrādāja Regulas (ES) Nr. 242/2010 grozījumus, konsultējoties ar pārējām ieinteresētajām personām, sadarbojoties ar kompetentām valsts iestādēm un ņemot vērā attiecīgo pieredzi no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izdotiem atzinumiem un zinātnes un tehnoloģijas attīstību. Šie grozījumi skar jaunus ierakstus un esošo ierakstu uzlabojumus.

| (3) | Komisija novērtēja iesniegtos grozījumus, pārbaudīja, vai Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. pantā paredzētā procedūra un nosacījumi ir ievēroti, un piekrīt vērtēšanas laikā izdarītajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisija novērtēja iesniegtos grozījumus, pārbaudīja, vai Regulas (EK) Nr. 767/2009 26. pantā paredzētā procedūra un nosacījumi ir ievēroti, un piekrīt vērtēšanas laikā izdarītajiem grozījumiem.

| (4) | Ņemot vērā ļoti lielo grozījumu skaitu, kuri jāveic Regulā (ES) Nr. 242/2010, saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas nolūkā minētā regula ir jāatceļ un jāaizstāj. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā ļoti lielo grozījumu skaitu, kuri jāveic Regulā (ES) Nr. 242/2010, saskaņotības, skaidrības un vienkāršošanas nolūkā minētā regula ir jāatceļ un jāaizstāj.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Barības sastāvdaļu reģistrs, kas minēts Regulas (EK) Nr. 767/2009 24. pantā, ir izveidots un iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Regulu (ES) Nr. 242/2010 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 229, 1.9.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 77, 24.3.2010., 17. lpp.

2

---

PIELIKUMS

BARĪBAS SASTĀVDAĻU REĢISTRS

A   DAĻA

Vispārēji noteikumi

| (1) | Uzņēmējiem, kas iesaistīti barības apritē, šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā minēto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmējiem, kas iesaistīti barības apritē, šā reģistra izmantošana ir brīvprātīga. Tomēr C daļā minēto barības sastāvdaļu nosaukumu drīkst lietot tikai tādām barības sastāvdaļām, kas atbilst attiecīgā ieraksta prasībām.

| (2) | Visi ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atbilst ierobežojumiem attiecībā uz barības sastāvdaļu lietošanu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē un izmanto reģistrā iekļautās barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Visi ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atbilst ierobežojumiem attiecībā uz barības sastāvdaļu lietošanu saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē un izmanto reģistrā iekļautās barības sastāvdaļas, nodrošina, ka tās atbilst Regulas (EK) Nr. 767/2009 4. panta nosacījumiem.

| (3) | Saskaņā ar labu praksi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā, barības sastāvdaļas ir bez ķīmiskiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā un no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts maksimālais daudzums. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar labu praksi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 183/2005 4. pantā, barības sastāvdaļas ir bez ķīmiskiem piemaisījumiem, kas rodas ražošanas procesā un no pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem, ja vien reģistrā nav minēts konkrēts maksimālais daudzums.

| (4) | Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniski piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklas vai eļļas augļu atlikumi, kas iegūti iepriekšējā ražošanas procesā, nepārsniedz 0,5 % katra veida eļļas auga sēklai vai eļļas auglim. Atkāpjoties no šiem vispārējiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka īpašu līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Barības sastāvdaļu botāniskā tīrība nav mazāka par 95 %. Tomēr tādi botāniski piemaisījumi kā citu eļļas augu sēklas vai eļļas augļu atlikumi, kas iegūti iepriekšējā ražošanas procesā, nepārsniedz 0,5 % katra veida eļļas auga sēklai vai eļļas auglim. Atkāpjoties no šiem vispārējiem noteikumiem, C daļas barības sastāvdaļu sarakstā nosaka īpašu līmeni.

| (5) | Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kas norādīti B daļas procesu glosārija pēdējā ailē, var pievienot barības sastāvdaļas nosaukumam, lai norādītu, ka, to izgatavojot ir veikts(-i) norādītais (-ie) process(-i). |
| --- | --- |

(5)

Viena vai vairāku procesu parasto nosaukumu/apzīmētāju, kas norādīti B daļas procesu glosārija pēdējā ailē, var pievienot barības sastāvdaļas nosaukumam, lai norādītu, ka, to izgatavojot ir veikts(-i) norādītais (-ie) process(-i).

| (6) | Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļas procesu glosārijā, ražošanas procesu izklāsta attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā. |
| --- | --- |

(6)

Ja barības sastāvdaļas ražošanas process atšķiras no attiecīgā procesa apraksta, kas sniegts B daļas procesu glosārijā, ražošanas procesu izklāsta attiecīgās barības sastāvdaļas aprakstā.

| (7) | Vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu sarakstā attiecīgās barības sastāvdaļas ierakstā ailē “Nosaukums”. |
| --- | --- |

(7)

Vairākām barības sastāvdaļām var izmantot sinonīmus. Šādus sinonīmus kvadrātiekavās liek C daļas barības sastāvdaļu sarakstā attiecīgās barības sastāvdaļas ierakstā ailē “Nosaukums”.

| (8) | C daļā barības sastāvdaļu saraksta barības sastāvdaļu aprakstā ir lietots vārds “produkts” vārda “blakusprodukts” vietā, lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko praksē lieto uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē ar nolūku izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību. |
| --- | --- |

(8)

C daļā barības sastāvdaļu saraksta barības sastāvdaļu aprakstā ir lietots vārds “produkts” vārda “blakusprodukts” vietā, lai atspoguļotu situāciju tirgū un valodu, ko praksē lieto uzņēmēji, kas iesaistīti barības apritē ar nolūku izcelt barības sastāvdaļu komercvērtību.

| (9) | Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai C daļā barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā par attiecīgo augu. |
| --- | --- |

(9)

Auga botāniskais nosaukums ir sniegts tikai C daļā barības sastāvdaļu saraksta pirmā ieraksta aprakstā par attiecīgo augu.

| (10) | Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai konkrētais produkts īpašas sastāvdaļas satur lielā koncentrācijā, vai arī produkta ražošanas procesā ir mainījusies produkta uzturvērtība. |
| --- | --- |

(10)

Reģistrā konkrētu barības sastāvdaļu analītisko komponentu obligātās marķēšanas pamatprincips ir vadīties no tā, vai konkrētais produkts īpašas sastāvdaļas satur lielā koncentrācijā, vai arī produkta ražošanas procesā ir mainījusies produkta uzturvērtība.

| (11) | Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunktā saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu ir noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā saskaņā ar tās V pielikumu noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz citiem analītiskajiem komponentiem. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punktā ir prasība norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu saturu, ja tas ir lielāks par 2,2 % no sausnas, vai konkrētām barības sastāvdaļām, ja tas pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atšķiras no šiem noteikumiem šādi:






  a) | ar obligāti deklarējamajiem datiem par barības sastāvdaļu C daļas sarakstā ietvertajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāti deklarējamos datus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgajā iedaļā. |
| --- | --- | --- |

(11)

Regulas (EK) Nr. 767/2009 15. panta g) apakšpunktā saistībā ar minētās regulas I pielikuma 6. punktu ir noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz mitruma saturu. Minētās regulas 16. panta 1. punkta b) apakšpunktā saskaņā ar tās V pielikumu noteiktas marķēšanas prasības attiecībā uz citiem analītiskajiem komponentiem. Turklāt Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 5. punktā ir prasība norādīt sālsskābē nešķīstošo pelnu saturu, ja tas ir lielāks par 2,2 % no sausnas, vai konkrētām barības sastāvdaļām, ja tas pārsniedz līmeni, kas noteikts minētās regulas V pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tomēr daži ieraksti C daļas barības sastāvdaļu sarakstā atšķiras no šiem noteikumiem šādi:

a)

ar obligāti deklarējamajiem datiem par barības sastāvdaļu C daļas sarakstā ietvertajiem analītiskajiem komponentiem aizstāj obligāti deklarējamos datus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgajā iedaļā.

| b) | Ja slejā, kas attiecas uz obligāto deklarēšanu barības sastāvdaļu C daļas sarakstā, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jādeklarē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti nav jānorāda uz etiķetes. Tomēr ja sālsskābē nešķīstošu pelnu saturs barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas ir lielāks par 2,2 %. |
| --- | --- |

b)

Ja slejā, kas attiecas uz obligāto deklarēšanu barības sastāvdaļu C daļas sarakstā, nav ieraksta par analītiskajiem komponentiem, kas būtu jādeklarē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 V pielikuma attiecīgo iedaļu, šie komponenti nav jānorāda uz etiķetes. Tomēr ja sālsskābē nešķīstošu pelnu saturs barības sastāvdaļu C daļas sarakstā nav norādīts, daudzumu deklarē, ja tas ir lielāks par 2,2 %.

| c) | Ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “obligātā deklarēšana” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, tos piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā. Tomēr, ja mitruma līmenis ir mazāks par 14 %, tā deklarēšana nav obligāta. Ja minētajā slejā nav norādīts konkrēts mitruma līmenis, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu. |
| --- | --- |

c)

Ja barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “obligātā deklarēšana” ir noteikts viens vai vairāki mitruma līmeņi, tos piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktā noteikto līmeņu vietā. Tomēr, ja mitruma līmenis ir mazāks par 14 %, tā deklarēšana nav obligāta. Ja minētajā slejā nav norādīts konkrēts mitruma līmenis, piemēro Regulas (EK) Nr. 767/2009 I pielikuma 6. punktu.

| (12) | “Tehniskā kvalitāte” nozīmē, ka viela ir ražota kontrolētā ķīmiskā vai fizikālā procesā, kas atbilst attiecīgajām prasībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem barības jomā. |
| --- | --- |

(12)

“Tehniskā kvalitāte” nozīmē, ka viela ir ražota kontrolētā ķīmiskā vai fizikālā procesā, kas atbilst attiecīgajām prasībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem barības jomā.

| (13) | Uzņēmējam, kas iesaistīts barības apritē un kas uzskata, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, nekā norādīts barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Apraksts”, ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 767/200913. pants. Turklāt barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmējam, kas iesaistīts barības apritē un kas uzskata, ka barības sastāvdaļai ir vairāk īpašību, nekā norādīts barības sastāvdaļu C daļas saraksta slejā “Apraksts”, ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 767/200913. pants. Turklāt barības sastāvdaļas var atbilst īpašam barošanas mērķim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2009 9. un 10. pantu.

B   DAĻA

Procesu glosārijs

| | Process | Definīcija | Parastais nosaukums/apzīmētājs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vētīšana | Daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu | Vētīts |
| 2 | Aspirācija | Putekļu, mazu daļiņu un citu grauda suspendēto daļiņu izsūkšana, izmantojot gaisa plūsmu no graudu masas pārvadājot | Aspirēts |
| 3 | Blanšēšana | Organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu smaržas, ko pārtrauc ar iegremdēšanu aukstā ūdenī | Blanšēts |
| 4 | Balināšana | Dabīgās krāsas noņemšana | Balināts |
| 5 | Dzesēšana | Temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides temperatūras, bet virs sasalšanas temperatūras | Atdzesēts |
| 6 | Kapāšana | Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vārākus nažus | Kapāts |
| 7 | Tīrīšana | Priekšmetu (piesārņotāju, piem, akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piem., nepiesaistīto salmu daļiņu vai sēnalu, vai nezāļu) atdalīšana | Tīrīts/šķirots |
| 8 | Koncentrēšana (1) | Dažu sastādvaļu īpatsvara palielināšana, atdalot ūdeni un/vai citas sastāvdaļas | Koncentrēts |
| 9 | Kondensēšana | Gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā | Kondensēts |
| 10 | Vārīšana | Barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē | Vārīts |
| 11 | Drupināšana | Daļiņu mehāniska apstrāde ar drupinātāju, lai samazinātu to izmēru | Drupināts |
| 12 | Kristalizēšana | Attīrīšana, veidojot cietus kristālus no šķīduma. Šķīdumā esošie piemaisījumi parasti netiek ietverti kristālu režģa struktūrā | Kristalizēts |
| 13 | Mizošana (2) | Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām | Mizots, daļēji mizots |
| 14 | Izlobīšana / nolobīšana | Pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem | Izlobīts vai nolobīts |
| 15 | Pektīna atdalīšana | Pektīnu atdalīšana no barības sastāvdaļām | Bez pektīna |
| 16 | Desikācija | Mākslīga žāvēšana ar desikantiem/Mākslīga mitruma izvilkšana | Žāvēts ar desikantiem |
| 17 | Atgļotošana | Gļotu noņemšana no virsmas | Atgļotots |
| 18 | Cukura atdalīšana/Atcukurošana/ | Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru | Atcukurots, daļēji atcukurots |
| 19 | Detoksifikācija | Toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā | Detoksificēts |
| 20 | Destilēšana | Šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un savācot kondensētos tvaikus atsevišķā tvertnē. | Destilāts |
| 21 | Žāvēšana | Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā | Žāvēts (saulē vai mākslīgi) |
| 22 | Uzglabāšana silosā | Barības sastāvdaļu uzglabāšana silosā, iespējams pievienojot konservantus vai izmantojot anaerobus apstākļus, iespējams pievienojot skābbarības piedevas | Uzglabāts silosā |
| 23 | Ietvaicēšana | Ūdens daudzuma samazināšana | Ietvaicēts |
| 24 | Ekspandēšana | Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdens strauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos | Ekspandēts |
| 25 | Presēšana | Eļļas/tauku atdalīšana zem preses | Izspaidi/rauši un eļļas / tauki |
| 26 | Ekstrahēšana | Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju | Ekstrahēti/izspaidas, tauki/eļļas, melases/atspiedas un cukurs vai citas ūdenī šķīstošas sastāvdaļas |
| 27 | Ekstrūzija | Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdensstrauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos, un pēc tam produkts tiek presēts caur atveri zem spiediena | Ekstrudēts |
| 28 | Fermentēšana | Process, kura laikā tiek ražoti mikroorganismi (baktērijas, sēnītes vai raugi) vai kurā tie iedarbojas uz materiālu, lai veicinātu pārmaiņas to ķīmiskajā sastāvā/īpašībās | Fermentēts |
| 29 | Filtrēšana | Šķidruma attīrīšana no mehāniskiem piemaisījumiem, tam plūstot cauri porainam slānim vai membrānai | Filtrēts |
| 30 | Pārslošana | Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana | Pārslas |
| 31 | Miltu malšana | Graudu fizikāla pārstrāde, lai samazinātu daļiņas izmēru un atvieglotu sadalīšanu daļās (galvenokārt miltos, klijās un atsijās) | Milti, klijas, atsijas (3), dzīvnieku barība |
| 32 | Frakcionēšana | Barības sastāvdaļu fragmentu atdalīšana sijājot un/vai apstrādājot ar gaisa plūsmu, kas aizpūš vieglās čaumalas daļas | Frakcionēts |
| 33 | Fragmentēšana | Barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās | Fragmentēts |
| 34 | Fritēšana | Barības sastāvdaļu vārīšana eļļā vai taukos | Eļļā vārīts/Fritēts |
| 35 | Sarecināšana | Process želejas, blīvas želejveida masas veidošanai, parasti izmantojot reciinātājus, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai | Sarecināts |
| 36 | Granulēšana | Īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām | Granulēts |
| 37 | Drupināšana/slīpēšana | Cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēru samazināšana sausā vai mitrā procesā | Drupināts/slīpēts |
| 38 | Karsēšana | Īpašos apstākļos veikta termiska apstrāde | Karsēts |
| 39 | Hidrogenēšana | Eļļu un tauku nepiesātinātu glicerīdu pārveidošana piesātinātos glicerīdos vai brīvās taukskābēs vai cukuru reducēšana analogos poliolos, izmantojot katalizatorus | Hidrogenēts, daļēji hidrogenētsi |
| 40 | Hidrolīze | Sadalīšana vienkāršākās ķīmiskās sastāvdaļās, attiecīgi apstrādājot ar ūdeni un, iespējams, vai nu ar fermentiem, vai arī ar skābi/sārmu | Hidrolizēts |
| 41 | Šķidrināšana | Cietas vielas pārveidošana par šķidru | Šķidrināts |
| 42 | Macerācija | Barības sastāvdaļu apjoma samazināšana, izmantojot mehāniskus līdzekļus, bieži izmiekšķējot ūdenī vai citos šķidrumos | Macerēts |
| 43 | Iesalošana | Graudu diedzēšana, lai aktivizētu dabīgos fermentus, kas var sadalīt cieti fermentējamos ogļhidrātos un olbaltumvielas — aminoskābēs un peptīdos | Iesalināts |
| 44 | Kausēšana | Cietas vielas pārveidošana šķidrumā karstuma ietekmē | Kausēts |
| 45 | Mikronizēšana | Cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometra skalai | Mikronizēts |
| 46 | Apvārīšana/Parboiling | Barības sastāvdaļu daļēja apvārīšana, vārot īsu laiku | Apvārīts/Parboiled |
| 47 | Pasterizācija | Karsēšana līdz kritiskai temperatūrai un izturēšana noteiktu laiku, lai iznīcinātu patogēnos mikroorganismus, ar tai sekojošu strauju atdzesēšanu | Pasterizēts |
| 48 | Mizošana | Ārējā apvalka/mizas noņemšana no augļiem un dārzeņiem | Mizots |
| 49 | Granulēšana | Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni | Granula, granulēts |
| 50 | Pulēšana | Izlobītu graudu pulēšana (piem., rīsu) rotējošās tvertnēs, rezultātā iegūstot graudu ar spožu, spīdīgu virsmu | Pulēts |
| 51 | Uzbriedināšana | Cietes modificēšana, lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā ūdenī | Uzbriedināts (4), uzpūsts |
| 52 | Izspiešana (5) | Tādu šķidrumu kā tauki, eļļa, ūdens vai sulas izspiešana no cietām vielām | Izspaidi/rauši (eļļu saturošām vielām)
  Mīkstums, čagas (augļiem u.c.),
  Atspiedas (cukurbietēm) |
| 53 | Rafinēšana | Pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana, ķīmiski/fizikāli apstrādājot | Rafinēts, daļēji rafinēts |
| 54 | Grauzdēšana | Barības sastāvdaļu sausa karsēšana, lai uzlabotu to sagremojamību, uzlabotu krāsu un/vai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē barību | Grauzdēts |
| 55 | Placināšana | Daļiņu izmēru samazināšana, izlaižot barības sastāvdaļas starp diviem valčiem/veltņiem/ | Placināts |
| 56 | Pretspurekļa apstrāde | Process, kura mērķis ir pasargāt barības vielas no sadalīšanās spureklī; tas ir fizikāla apstrāde ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem | Pretspurekļa apstrāde |
| 57 | Sijāšana | Dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, laižot barības sastāvdaļas cauri sietiem, tos kratot vai berot | Sijāts |
| 58 | Krejošana | Šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piem., piena tauku atdalīšana | Krejots |
| 59 | Sagriešana šķēlēs | Barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs | Sagriezts šķēlēs |
| 60 | Mērcēšana | Barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, lai saīsinātu vārīšanas ilgumu, atvieglotu sēklas apvalka noņemšanu un ūdens uzsūkšanos ar nolūku aktivizēt dīgšanas procesu vai samazināt tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē gremošanu | Mērcēti |
| 61 | Žāvēšana ar izsmidzināšanu | Mitruma samazināšana šķidrumā, izpūšot barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā, lai svara un laukuma attiecību palielinātu virsmas laukumu, caur kuru tiek pūsts silts gaiss | Žāvēts ar izsmidzināšanu |
| 62 | Tvaicēšana | Process, kurā izmanto tvaiku zem spiediena sildīšanai un vārīšanai, lai uzlabotu sagremojamību | Tvaicēts |
| 63 | Tostēšana | Karsēšana, izmantojot sausu karstumu, parasti to piemēro eļļas augu sēklām, piem., lai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē barību | Tostēts |
| 64 | Ultrafiltrācija | Šķidrumu filtrēšana caur membrānu, caurlaiž tikai mazas molekulas | Ultrafiltrēts |

Process

Definīcija

Parastais nosaukums/apzīmētājs

1

Vētīšana

Daļiņu atdalīšana, izmantojot gaisa plūsmu

Vētīts

2

Aspirācija

Putekļu, mazu daļiņu un citu grauda suspendēto daļiņu izsūkšana, izmantojot gaisa plūsmu no graudu masas pārvadājot

Aspirēts

3

Blanšēšana

Organiskas vielas termiska apstrāde vārot vai tvaicējot, lai denaturētu dabīgos fermentus, mīkstinātu audus un neitralizētu smaržas, ko pārtrauc ar iegremdēšanu aukstā ūdenī

Blanšēts

4

Balināšana

Dabīgās krāsas noņemšana

Balināts

5

Dzesēšana

Temperatūras pazemināšana zem apkārtējās vides temperatūras, bet virs sasalšanas temperatūras

Atdzesēts

6

Kapāšana

Daļiņu izmēra samazināšana, izmantojot vienu vai vārākus nažus

Kapāts

7

Tīrīšana

Priekšmetu (piesārņotāju, piem, akmeņu) un auga veģetatīvo daļu (piem., nepiesaistīto salmu daļiņu vai sēnalu, vai nezāļu) atdalīšana

Tīrīts/šķirots

8

Koncentrēšana (1)

Dažu sastādvaļu īpatsvara palielināšana, atdalot ūdeni un/vai citas sastāvdaļas

Koncentrēts

9

Kondensēšana

Gāzveida vielas pārveidošana šķidrumā

Kondensēts

10

Vārīšana

Barības sastāvdaļu fizikālo un ķīmisko īpašību pārveidošana karstuma ietekmē

Vārīts

11

Drupināšana

Daļiņu mehāniska apstrāde ar drupinātāju, lai samazinātu to izmēru

Drupināts

12

Kristalizēšana

Attīrīšana, veidojot cietus kristālus no šķīduma. Šķīdumā esošie piemaisījumi parasti netiek ietverti kristālu režģa struktūrā

Kristalizēts

13

Mizošana (2)

Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citām sastāvdaļām

Mizots, daļēji mizots

14

Izlobīšana / nolobīšana

Pupu, graudu un sēklu ārējo apvalku noņemšana, parasti ar fizikāliem līdzekļiem

Izlobīts vai nolobīts

15

Pektīna atdalīšana

Pektīnu atdalīšana no barības sastāvdaļām

Bez pektīna

16

Desikācija

Mākslīga žāvēšana ar desikantiem/Mākslīga mitruma izvilkšana

Žāvēts ar desikantiem

17

Atgļotošana

Gļotu noņemšana no virsmas

Atgļotots

18

Cukura atdalīšana/Atcukurošana/

Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru

Atcukurots, daļēji atcukurots

19

Detoksifikācija

Toksisku piesārņotāju iznīcināšana vai to koncentrācijas samazināšana produktā

Detoksificēts

20

Destilēšana

Šķidru vielu maisījuma sadalīšana, to vārot un savācot kondensētos tvaikus atsevišķā tvertnē.

Destilāts

21

Žāvēšana

Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā

Žāvēts (saulē vai mākslīgi)

22

Uzglabāšana silosā

Barības sastāvdaļu uzglabāšana silosā, iespējams pievienojot konservantus vai izmantojot anaerobus apstākļus, iespējams pievienojot skābbarības piedevas

Uzglabāts silosā

23

Ietvaicēšana

Ūdens daudzuma samazināšana

Ietvaicēts

24

Ekspandēšana

Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdens strauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos

Ekspandēts

25

Presēšana

Eļļas/tauku atdalīšana zem preses

Izspaidi/rauši un eļļas / tauki

26

Ekstrahēšana

Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdinātāju

Ekstrahēti/izspaidas, tauki/eļļas, melases/atspiedas un cukurs vai citas ūdenī šķīstošas sastāvdaļas

27

Ekstrūzija

Termisks process, kura laikā produkta iekšējā ūdensstrauja tvaicēšana izraisa produkta sadalīšanos, un pēc tam produkts tiek presēts caur atveri zem spiediena

Ekstrudēts

28

Fermentēšana

Process, kura laikā tiek ražoti mikroorganismi (baktērijas, sēnītes vai raugi) vai kurā tie iedarbojas uz materiālu, lai veicinātu pārmaiņas to ķīmiskajā sastāvā/īpašībās

Fermentēts

29

Filtrēšana

Šķidruma attīrīšana no mehāniskiem piemaisījumiem, tam plūstot cauri porainam slānim vai membrānai

Filtrēts

30

Pārslošana

Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana

Pārslas

31

Miltu malšana

Graudu fizikāla pārstrāde, lai samazinātu daļiņas izmēru un atvieglotu sadalīšanu daļās (galvenokārt miltos, klijās un atsijās)

Milti, klijas, atsijas (3), dzīvnieku barība

32

Frakcionēšana

Barības sastāvdaļu fragmentu atdalīšana sijājot un/vai apstrādājot ar gaisa plūsmu, kas aizpūš vieglās čaumalas daļas

Frakcionēts

33

Fragmentēšana

Barības sastāvdaļu sadalīšana daļiņās

Fragmentēts

34

Fritēšana

Barības sastāvdaļu vārīšana eļļā vai taukos

Eļļā vārīts/Fritēts

35

Sarecināšana

Process želejas, blīvas želejveida masas veidošanai, parasti izmantojot reciinātājus, ar dažāda veida konsistenci, no vieglas un recekļveidīgas līdz cietai un biezai

Sarecināts

36

Granulēšana

Īpašas formas un konsistences piešķiršana barības sastāvdaļām

Granulēts

37

Drupināšana/slīpēšana

Cietu barības sastāvdaļu daļiņu izmēru samazināšana sausā vai mitrā procesā

Drupināts/slīpēts

38

Karsēšana

Īpašos apstākļos veikta termiska apstrāde

Karsēts

39

Hidrogenēšana

Eļļu un tauku nepiesātinātu glicerīdu pārveidošana piesātinātos glicerīdos vai brīvās taukskābēs vai cukuru reducēšana analogos poliolos, izmantojot katalizatorus

Hidrogenēts, daļēji hidrogenētsi

40

Hidrolīze

Sadalīšana vienkāršākās ķīmiskās sastāvdaļās, attiecīgi apstrādājot ar ūdeni un, iespējams, vai nu ar fermentiem, vai arī ar skābi/sārmu

Hidrolizēts

41

Šķidrināšana

Cietas vielas pārveidošana par šķidru

Šķidrināts

42

Macerācija

Barības sastāvdaļu apjoma samazināšana, izmantojot mehāniskus līdzekļus, bieži izmiekšķējot ūdenī vai citos šķidrumos

Macerēts

43

Iesalošana

Graudu diedzēšana, lai aktivizētu dabīgos fermentus, kas var sadalīt cieti fermentējamos ogļhidrātos un olbaltumvielas — aminoskābēs un peptīdos

Iesalināts

44

Kausēšana

Cietas vielas pārveidošana šķidrumā karstuma ietekmē

Kausēts

45

Mikronizēšana

Cietas vielas daļiņu vidējā diametra samazināšana līdz mikrometra skalai

Mikronizēts

46

Apvārīšana/Parboiling

Barības sastāvdaļu daļēja apvārīšana, vārot īsu laiku

Apvārīts/Parboiled

47

Pasterizācija

Karsēšana līdz kritiskai temperatūrai un izturēšana noteiktu laiku, lai iznīcinātu patogēnos mikroorganismus, ar tai sekojošu strauju atdzesēšanu

Pasterizēts

48

Mizošana

Ārējā apvalka/mizas noņemšana no augļiem un dārzeņiem

Mizots

49

Granulēšana

Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni

Granula, granulēts

50

Pulēšana

Izlobītu graudu pulēšana (piem., rīsu) rotējošās tvertnēs, rezultātā iegūstot graudu ar spožu, spīdīgu virsmu

Pulēts

51

Uzbriedināšana

Cietes modificēšana, lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības aukstā ūdenī

Uzbriedināts (4), uzpūsts

52

Izspiešana (5)

Tādu šķidrumu kā tauki, eļļa, ūdens vai sulas izspiešana no cietām vielām

Izspaidi/rauši (eļļu saturošām vielām)

Mīkstums, čagas (augļiem u.c.),

Atspiedas (cukurbietēm)

53

Rafinēšana

Pilnīga vai daļēja piemaisījumu vai nevēlamu sastāvdaļu atdalīšana, ķīmiski/fizikāli apstrādājot

Rafinēts, daļēji rafinēts

54

Grauzdēšana

Barības sastāvdaļu sausa karsēšana, lai uzlabotu to sagremojamību, uzlabotu krāsu un/vai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē barību

Grauzdēts

55

Placināšana

Daļiņu izmēru samazināšana, izlaižot barības sastāvdaļas starp diviem valčiem/veltņiem/

Placināts

56

Pretspurekļa apstrāde

Process, kura mērķis ir pasargāt barības vielas no sadalīšanās spureklī; tas ir fizikāla apstrāde ar karstumu, spiedienu, tvaiku un to kombināciju un/vai pārstrādē izmantotajiem palīglīdzekļiem

Pretspurekļa apstrāde

57

Sijāšana

Dažāda izmēra daļiņu atdalīšana, laižot barības sastāvdaļas cauri sietiem, tos kratot vai berot

Sijāts

58

Krejošana

Šķidruma augšējā peldošā slāņa noņemšana ar mehāniskiem līdzekļiem, piem., piena tauku atdalīšana

Krejots

59

Sagriešana šķēlēs

Barības sastāvdaļu sagriešana plakanās šķēlēs

Sagriezts šķēlēs

60

Mērcēšana

Barības sastāvdaļu, parasti sēklu, mitrināšana un mīkstināšana, lai saīsinātu vārīšanas ilgumu, atvieglotu sēklas apvalka noņemšanu un ūdens uzsūkšanos ar nolūku aktivizēt dīgšanas procesu vai samazināt tādu dabisko faktoru koncentrāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē gremošanu

Mērcēti

61

Žāvēšana ar izsmidzināšanu

Mitruma samazināšana šķidrumā, izpūšot barības sastāvdaļu smalkā strūklā vai miglas veidā, lai svara un laukuma attiecību palielinātu virsmas laukumu, caur kuru tiek pūsts silts gaiss

Žāvēts ar izsmidzināšanu

62

Tvaicēšana

Process, kurā izmanto tvaiku zem spiediena sildīšanai un vārīšanai, lai uzlabotu sagremojamību

Tvaicēts

63

Tostēšana

Karsēšana, izmantojot sausu karstumu, parasti to piemēro eļļas augu sēklām, piem., lai mazinātu dabiskos faktorus, kas nelabvēlīgi ietekmē barību

Tostēts

64

Ultrafiltrācija

Šķidrumu filtrēšana caur membrānu, caurlaiž tikai mazas molekulas

Ultrafiltrēts

C   DAĻA

Barības sastāvdaļu saraksts

1.   Labības graudi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti jādeklarē |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | Mieži | Hordeum vulgare L. graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde. | Pretspurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama. |
| 1.1.2 | Mieži, uzpūsti | Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem miežu graudiem, apstrādājot tos mitrumā un siltumā zem spiediena. | Ciete |
| 1.1.3 | Mieži, gauzdēti | Miežu grauzdēšanas procesa produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu. | Ciete, ja > 10 %
  Kopproteīns, ja > 15 % |
| 1.1.4 | Miežu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītus miežus. Tas var saturēt nelielu daļu miežu sēnalu. Var būt pretspurekļa aizsardzība. | Ciete
  Pretspurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama. |
| 1.1.5 | Miežu šķiedra | Miežu cietes ražošanas produkts. Tas sastāv no endosperma daļiņām un galvenokārt no šķiedras. | Kokšķiedra
  Kopproteīns, ja > 10 % |
| 1.1.6 | Miežu pākstis | Etanola, ko iegūst no cietes, ražošanas produkts pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un izlobīšanas. | Kokšķiedra
  Kopproteīns, ja > 10 % |
| 1.1.7 | Miežu atsijas | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām. | Kokšķiedra
  Ciete |
| 1.1.8 | Miežu proteīns | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna. | Kopproteīns
  Ciete |
| 1.1.9 | Miežu proteīnus saturoša barība | Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Tas galvenokārt sastāv no proteīna un endosperma daļiņām. Var būt žāvēts. | Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %
  Ja mitrums < 45 %:






  — | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti jādeklarē

1.1.1

Mieži

Hordeum vulgare L. graudi. Var būt pretspurekļa apstrāde.

Pretspurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.1.2

Mieži, uzpūsti

Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem miežu graudiem, apstrādājot tos mitrumā un siltumā zem spiediena.

Ciete

1.1.3

Mieži, gauzdēti

Miežu grauzdēšanas procesa produkts, kas ir daļēji grauzdēts ar niecīgu krāsojumu.

Ciete, ja > 10 %

Kopproteīns, ja > 15 %

1.1.4

Miežu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītus miežus. Tas var saturēt nelielu daļu miežu sēnalu. Var būt pretspurekļa aizsardzība.

Ciete

Pretspurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.1.5

Miežu šķiedra

Miežu cietes ražošanas produkts. Tas sastāv no endosperma daļiņām un galvenokārt no šķiedras.

Kokšķiedra

Kopproteīns, ja > 10 %

1.1.6

Miežu pākstis

Etanola, ko iegūst no cietes, ražošanas produkts pēc miežu graudu sausās malšanas, sijāšanas un izlobīšanas.

Kokšķiedra

Kopproteīns, ja > 10 %

1.1.7

Miežu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus miežus grūbās, mannas putraimos vai miltos. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām.

Kokšķiedra

Ciete

1.1.8

Miežu proteīns

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes un kliju atdalīšanas. Tas sastāv galvenokārt no proteīna.

Kopproteīns

Ciete

1.1.9

Miežu proteīnus saturoša barība

Miežu produkts, kas iegūts pēc cietes atdalīšanas. Tas galvenokārt sastāv no proteīna un endosperma daļiņām. Var būt žāvēts.

Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %

Ja mitrums < 45 %:

—

Kopproteīns

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.1.10

Miežu šķīdvielas

Miežu produkts, kas iegūts pēc mitrās proteīnu un cietes ekstrahēšanas.

Kopproteīns

1.1.11

Miežu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītu miežu izsijātiem graudiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endosperma.

Kokšķiedra

1.1.12

Šķidrā miežu ciete

Cietes ieguves no miežiem otrā cietes sadalīšana daļās.

Ja mitrums < 50 %:

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.1.13

Miežu iesala atsijas

Miežu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no nelieliem miešu iesala graudiem un miežu iesala šķeltu graudu daļiņam, kas atdalītas pirms iesala gatavošanas procesa.

Kokšķiedra

Koppelni, ja > 2,2 %

1.1.14

Miežu iesals un iesala smalkne

Labības daļiņas, aspirētas no graudu pārvešanas operācijas.

Kokšķiedra

1.1.15

Miežu iesala sēnalas

Miežu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām.

Kokšķiedra

1.1.16

Miežu cietie destilētāji, mitri

Etanola ražošanas no miežiem produkts. Tas sastāv no distilācijas cietajām barības daļiņām.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.1.17

Miežu šķīstošie destilētāji, mitri

Etanola ražošanas no miežiem produkts. Tas sastāv no distilācijas šķīstošajām barības daļiņām.

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.1.18

Iesals (6)

Diedzētas labības produkts, žāvēts, samalts un/vai ekstrahēts.

1.1.19

Iesala asni (6)

Produkts no iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas, kas sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem labības graudiem. Var būt samalts.

1.2.1

Kukurūza (7)

Zea mays L. ssp. mays. graudi. Var būt pretspurekļa aizsardzība.

Pretsspurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.2.2

Kukurūzas pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītu kukurūzu. Tas var saturēt nelielu daļu kukurūzas sēnalu.

Ciete

1.2.3

Kukurūzas atsijas

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām.

Kokšķiedra

Ciete

1.2.4

Kukurūzas klijas

Miltu vai mannas putraimu ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, līdz ar endosperma daļiņām.

Kokšķiedra

1.2.5

Kukurūzas vālītes

Kukurūzas vārpiņas centrālā serde. Tā sastāv no nenodalītas ziedkopas ass, graudiem un lapām.

Kokšķiedra

Ciete

1.2.6

Kukurūzas atsijas

Kukurūzas daļiņas, kas atlikušas pēc sijāšanas.

1.2.7

Kukurūzas šķiedra

Kaltēts kukurūzas cietes ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras.

Mitrums, ja < 50 % vai > 70 %

Ja mitrums < 50 %:

| — | Kopšķiedra |
| --- | --- |

—

Kopšķiedra

1.2.8

Kukurūzas glutēns

Kaltēts kukurūzas cietes ražošanas produkts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti.

Kopproteīns

Mitrums, ja < 70 % vai > 90 %

1.2.9

Kukurūzas glutēna barība

Produkts, kas iegūts kaltēts kukurūzas cietes ražošanā. Tas sastāv no klijām un kukurūzas šķīdvielām. Produktā var būt arī sasmalcināta kukurūza un kukurūzas dīgļu eļļas ekstrahēšanas pārpalikumus. Var pievienot citus produktus, kas iegūti no cietes un no cietes produktu rafinēšanas vai fermentēšanas, tie var būt žāvēti.

Mitrums, ja < 40 % vai > 65 %

Ja mitrums < 40 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Kokšķiedra |
| --- | --- |

—

Kokšķiedra

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

| — | Koptauki |
| --- | --- |

—

Koptauki

1.2.10

Kukurūzas dīglis

Mannas putraimu, miltu vai cietes ražošanas produkts, ko iegūst no kukurūzas. Tas galvenokārt sastāv no kukurūzas dīgļa, ārējo apvalku daļām un endosperma daļām.

Mitrums, ja < 40 % vai > 60 %

Ja mitrums < 40 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Koptauki |
| --- | --- |

—

Koptauki

1.2.11

Kukurūzas dīgļu rauši

Eļļas rūpniecības produkts, ko iegūst, presējot kukurūzas pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endospermu un testa daļas.

Kopproteīns

Koptauki

1.2.12

Kukurūzas dīgļu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kukurūzas dīgļus.

Kopproteīns

1.2.13

Kukurūzas dīgļu jēleļļa

Produkts, kas iegūts no kukurūzas dīgļiem.

Koptauki

1.2.14

Kukurūza, uzpūsta

Produkts, ko iegūst no maltas vai šķeltas kukurūzas, apstrādājot tos mitrumā un siltumā zem spiediena.

Ciete

1.2.15

Kukurūzas mērcēšanas šķidrums

Koncentrētas grauda mērcēšanas šķidrās daļiņas.

Mitrums, ja < 45 % vai > 65 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.2.16

Cukurkururūzas skābbarība

Cukurkukurūzas pārstrādes nozares blakusprodukti, sastāv no centra vālītēm, sēnalām, kodola pamata, kapāti un žāvēti vai presēti. Ražo, kapājot cukurkukurūzas vālītes, sēnalas un lapas kopā ar cukurkukurūzas kodoliem.

Kokšķiedra

1.3.1

Prosa

Panicum miliaceum L. graudi.

1.4.1

Auzas

Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi.

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama

1.4.2

Izlobītas auzas

Izlobīti auzu graudi. Var būt apstrādāti ar tvaiku.

1.4.3

Auzu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas auzas. Tas var saturēt nelielu daļu auzu sēnalu.

Ciete

1.4.4

Auzu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas.

Kokšķiedra

Ciete

1.4.5

Auzu klijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītu auzu izsijātiem graudiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endosperma.

Kokšķiedra

1.4.6

Auzu sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot auzu graudus.

Kokšķiedra

1.4.7

Auzas, uzpūstas

Produkts, ko iegūst no maltam vai šķeltām auzām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā zem spiediena.

Ciete

1.4.8

Auzu putraimi

Tīrītas auzas ar atdalītām sēnalām.

Kokšķiedra

Ciete

1.4.9

Auzu milti

Produkts, ko iegūst, samaļot auzu graudus.

Kokšķiedra

Ciete

1.4.10

Lopbarības auzu milti

Auzu produkts ar augstu cietes saturu pēc lobīšanas.

Kokšķiedra

1.4.11

Auzu barība

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endosperma.

Kokšķiedra

1.5.1

Kvinoja sēklas, ekstrahētas

Tīrītas kvinoja (Chenopodium quinoa Willd.) pilnsēklas, no kurām ir atdalīti saponīni, kas atrodas sēklas ārējā kārtā

1.6.1

Rīsi, šķelti

Rīsu (Oryza sativa L.) malšanas produkts, kas sastāv galvenokārt no maza izmēra un/vai šķeltiem graudiem, kas rodas malšanas procesā

Ciete

1.6.2

Rīsi, slīpēti

Lobīti rīsi, no kuriem klijas vai daļa no klijām un dīglis ir atdalīti slīpējot.

Ciete

1.6.3

Rīsi, iepriekš saželēti

Produkts, ko iegūst no slīpētiem vai šķeltiem rīsiem, apstrādājot tos mitrā, siltā vidē un zem spiediena.

Ciete

1.6.4

Rīsi, ekstrudēti

Produkts, ko iegūst ekstrudējot rīsu miltus.

Ciete

1.6.5

Rīsu pārslas

[Rīsi, iepriekš saželēti]

Produkts, ko iegūst pārslojot iepriekš saželētus rīsu graudus vai šķeltus rīsu graudus

Ciete

1.6.6

Rīsi, lobīti/brūnie

Nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalīts tikai apvalks

Ciete

Kokšķiedra

1.6.7

Malti lopbarības rīsi

Produkts, ko iegūst maļot lopbarības rīsus, kas sastāv vai nu no zaļiem, krītainiem vai negataviem graudiem, kas atsijāti nelobītu rīsu malšanas procesā, vai arī no parastiem nelobītu rīsu graudiem, kuri ir dzelteni vai plankumaini

Ciete

1.6.8

Rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot slīpētus rīsus.

Ciete

1.6.9

Brūno rīsu milti

Produkts, ko iegūst, maļot brūnos rīsus.

Kokšķiedra

Ciete

1.6.10

Rīsu klijas

Produkts, ko iegūst, slīpējot lobītus rīsus, un kas sastāv no kodola ārējām kārtām (augļapvalks, sēklas apvalks, kodols, aleirons) un daļēji no dīgļa

Kokšķiedra

1.6.11

Rīsu klijas ar kalcija karbonātu

Produkts, ko iegūst, pulējot lobītus rīsus, un kas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādu kalcija karbonāta daudzumu, kas radies pulēšanas gaitā.

Kokšķiedra

Kalcija karbonāts

1.6.12

Attaukotas rīsu klijas

Rīsu klijas, kas iegūtas no eļļas spiešanas

Kokšķiedra

1.6.13

Rīsu kliju eļļa

Eļļa, kas iegūta no stabilizētām rīsu klijām

Kokšķiedra

1.6.14

Rīsu atsijas

Produkts, ko iegūst no rīsu miltiem un cietes, sausās vai mitrās malšanas un sijāšanas procesā. Tas sastāv galvenokārt no cietes, proteīna, taukiem un šķiedrvielām.

Ciete, ja > 20 %

Kopproteīns, ja > 10 %

Koptauki, ja > 5 %

Kokšķiedra

1.6.15

Lopbarības milti no tvaicētiem rīsiem

Produkts, ko iegūst, pulējot lobītus, tvaicētus rīsus, un kas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādu kalcija karbonāta daudzumu, kas radies pulēšanas gaitā.

Kokšķiedra

Kalcija karbonāts

1.6.16

Aldaru rīsi

Smalcinātas daļinas, ko iegūst rīsus slīpējot, parasti viena ceturtā daļa no pilna grauda.

Ciete

1.6.17

Rīsu dīgļi

Produkts, kas galvenokārt sastāv no dīgļa, kas atdalīts, rīsus slīpējot, un nošķirts no klijām.

Koptauki

Kopproteīns

1.6.18

Rīsu dīgļu rauši

Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot rīsu dīgļus, pie kuriem vēl palikusšas endospermas un testas daļiņas.

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

1.6.19

Rīsu dīgļu milti

Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstrahējot rīsu dīgļus, pie kuriem vēl palikusšas endospermas un testas daļiņas.

Kopproteīns

1.6.20

Rīsu proteīns

Rīsu cietes ražošanas produkts, ko iegūst mitrās slīpēšanas, sijāšanas, atdalīšanas, koncentrēšanas un žāvēšanas procesā.

Kopproteīns

1.6.21

Pulēto rīsu šķidrā barība

Koncentrēts šķidrs produkts, ko iegūst rīsu mitrās slīpēšanas un sijāšanas procesā.

Ciete

1.7.1

Rudzi

Secale cereale L. graudi.

1.7.2

Rudzu atsijas

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas galvenokārt sastāv no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu.

Ciete

Kokšķiedra

1.7.3

Rudzu barība

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā rudzu klijās.

Ciete

Kokšķiedra

1.7.4

Rudzu klijas

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas.

Ciete

Kokšķiedra

1.8.1

Sorgo [Milo]

Sorghum bicolor (L.) Moench graudi/sēklas.

1.8.2

Sorgo, baltais

Baltā sorgo graudi

1.8.3

Sorgo lipekļa barība

Žāvēts produkts, ko iegūst sorgo cietes atdalīšanas procesā. Tas sastāv galvenokārt no klijām un neliela glutena daudzuma. Produktā var arī būt sausas macerācijsa ūdens atliekas, un tam var pievienot dīgļus.

Kopproteīns

1.9.1

Plēkšņu kvieši

Plēkšņu kviešu Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum,.graudi.

1.9.2

Plēkšņu kviešu klijas

Plēkšņu kviešu miltu ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku un pāris plēkšņu kviešu dīgļu daļām, un dažām endospermas daļiņām.

Kokšķiedra

1.9.3

Plēkšņu kviešu sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot plēkšņu kviešu graudus.

Kokšķiedra

1.9.4

Plēkšņu kviešu atsijas

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātus un izlobītus plēkšņu kviešu graudus miltos. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām ar sīkām ārējo apvalku daļām un nedaudz graudu atbiruma.

Kokšķiedra

Ciete

1.10.1

Tritikāle

Triticum X Secale cereale L. Hybrid graudi

1.11.1

Kvieši

Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi. Var būt spurekļa aizsardzība.

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.11.2

Kviešu dīgļi

Produkts, kas iegūts no iesala labības saasnošanas un iesala tīrīšanas, kas sastāv no asniem, labības smalknes, sēnalām un šķeltiem iesalinātiem kviešu graudiem.

1.11.3

Uzbriedināti kvieši

Produkts, ko iegūst no maltiem vai šķeltiem kviešiem, apstrādājot tos mitrumā un siltumā zem spiediena.

Ciete

1.11.4

Kviešu atsijas

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no endosperma daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atsijām.

Kokšķiedra

Ciete

1.11.5

Kviešu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītus kviešus. Tas var saturēt nelielu daļu kviešu sēnalu. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kokšķiedra

Ciete

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.11.6

Kviešu barība

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām.

Kokšķiedra

1.11.7

Kviešu klijas (8)

Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas.

Kokšķiedra

1.11.8

Diedzētu kviešu fermentētas daļiņas

Produkts, ko iegūst kombinējot kviešu un kviešu kliju diedzēšanu un fermentēšanu. Pēc tam produktu izžāvē un samaļ.

Ciete

Kokšķiedra

1.11.10

Kviešu šķiedra

Šķiedra, ko iegūst kviešu apstādē. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras.

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kokšķiedra |
| --- | --- |

—

Kokšķiedra

1.11.11

Kviešu dīgļi

Miltu malšanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas.

Kopproteīns

Koptauki

1.11.12

Fermentēti kviešu dīgļi

Kviešu dīgļu fermentācijas produkts ar inaktivētiem mikroorganismiem.

Kopproteīns

Koptauki

1.11.13

Kviešu dīgļu rauši

Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot kviešu dīgļus (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. un citas kviešu šķirnes un plēkšņu kviešu (Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L.)šķirnes), pie kuriem varbūt vēl palikušas endospermas un testas daļiņas.

Kopproteīns

1.11.15

Kviešu proteīns

Kviešu proteīns, ko iegūst cietes vai etanola ražošanas procesā, var būt daļēji hidrolizēts.

Kopproteīns

1.11.16

Kviešu glutēna barība

Kviešu cietes un glutēna ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām, kurām varbūt ir daļēji atdalīi dīgļi. Tai var būt pievienotas šķīstošās atliekas, smalcināti kvieši un citi cietes un cietes rafinēšanas produkti.

Mitrums, ja < 45 % vai > 60 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.11.18

Elastīgais kviešu glutēns

Kviešu proteīns, kam raksturīga liela viskoelastība, hidratēts, ar minimālo 80 % proteīna (N × 6.25) saturu un maksimālo 2 % pelnu saturu sausnā.

Kopproteīns

1.11.19

Šķidrā kviešu ciete

Produkts, ko iegūst cietes/glikozes un glutēna ražošanas procesā no kviešiem

Mitrums, ja < 65 % vai > 85 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Ciete |
| --- | --- |

—

Ciete

1.11.20

Kviešu ciete ar proteīnu, daļēji atcukurota

Produkts, ko iegūst kviešu cietes ražošanas procesā, galvenokārt sastāv no daļēji cukurotas cietes, sķīstošiem proteīniem un citām šķīstošām endospermas daļām

Kopproteīns

Ciete

Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi

1.11.21

Kviešu šķīdvielas

Miežu produkts, kas iegūts pēc mitrās proteīnu un cietes ekstrahēšanas. Var būt hidrolizētas.

Mitrums, ja < 55 % vai > 85 %

Ja mitrums < 55 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.11.22

Kviešu rauga koncentrāts

Mitrs blakusprodukts, kas rodas, fermentējot kviešu cieti alkohola ražošanai.

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.11.23

Kviešu iesala atsijas

Kviešu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no nelieliem kviešu iesala graudiem un kviešu iesala šķeltu graudu daļiņam, kas atdalītas pirms iesala gatavošanas procesa.

Kopšķiedra

1.11.24

Kviešu iesals un iesala daļiņas

Labības daļiņas, aspirētas no graudu pārvešanas operācijas.

Kokšķiedra

1.11.25

Kviešu iesala sēnalas

Kviešu iesala tīrīšanas produkts, kas sastāv no sēnalu un smalknes daļiņām.

Kokšķiedra

1.12.2

Graudu milti (9)

Milti, ko iegūst, samaļot graudus.

Ciete

Kokšķiedra

1.12.3

Graudu proteīna koncentrāts (9)

Koncentrēts un izžāvēts produkts, kas iegūts no graudiem pēc tam, kad no tiem raudzēšanas procesā atdalīta ciete.

Kopproteīns

1.12.4

Labības graudu atsijas (9)

Atsijas no labības graudu un iesala sijāšanas.

Kokšķiedra

1.12.5

Graudu dīgļi (9)

Miltu malšanas un cietes ražošanas produkts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas.

Kopproteīns

Koptauki

1.12.6

Atliekas no graudu destilēšanas, sīrups (9)

Graudu produkts, ko iegūst iztvaicējot graudu fermentēšanai un destilēšanai lietoto ūdeni; to izmanto graudu spirta ražošanā.

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.7

Mitri destilatoru graudi (9)

Mitrs produkts, ko iegūst kā cieto masu centrifugējot un/vai filtrējot graudu destilēšanai un fermentēšanai izmantoto ūdeni, ko izmanto graudu spirta ražošanā.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.8

Koncentrēti destilatoru šļkīstošās daļas (9)

Mitrs produkts, ko iegūst alkohola ražošanā, Destilējot kviešu misu un cukura sīrupu pēc tam, kad no tiem atdalītas klijas un glutēns.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns, ja > 10 % |
| --- | --- |

—

Kopproteīns, ja > 10 %

1.12.9

Destilatoru graudi un šķīstošās daļas (9)

Produkts, ko iegūst alkohola ražošanas procesā, destilējot labības graudu misu un/vai citus cieti un cukuru saturošus produktus. Var būt spurekļa aizsardzība.

Mitrums, ja < 60 % vai > 80 %

Ja mitrums < 60 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.12.10

Destilatoru sausie graudi (9)

Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izžāvējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.12.11

Destilatoru tumšie graudi (9) Destilatorus sausie graudi un šķīstošās daļas] (9)

Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izžāvējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus, kam ir pievienots drabiņu sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja piemērojama.

1.12.12

Drabiņas

Brūvēšanas blakusprodukts, ko iegūst no iesalinātas un neiesalinātas labības un citiem cieti saturošiem produktiem, kuri var saturēt apiņu daļas. Parasti to tirgo mitrā stāvoklī, bet tas var arī būt izžāvēts cietā formā.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.13

Izspaidas

Iesala viskija ražošanas ciets produkts. Tas sastāv no iesalinātu miežu karsta ūdens ekstrakcijas. Parasti to pārdod mitru pēc ekstrakta notecināšanas.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.14

Misas filtrēšanas atliekas

Ciets produkts, ko iegūst alus, iesala ekstrakta un viskijas spirta ražošanas procesā. Tas sastāv no malta iesala karsta ūdens ekstrakcijas un iespējams citiem ar cukuru un cieti bagātiem pielikumiem. Parasti to pārdod mitru pēc ekstrakta izspiešanas.

Mitrums, ja < 65 % vai > 88 %

Ja mitrums < 65 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

1.12.15

Šķiedenis

Produkts, kas paliek pāri cietā veidā pēc iesala viskija ražošanas pirmās destilācijas.

Kopproteīns, ja > 10 %

1.12.16

Šķiedeņa sīrups

Pārpalikums cietā veidā pēc iesala viskija ražošanas pirmās destilācijas, iztvaicējot destilētājā palikušo šķiedeni.

Mitrums, ja < 45 % vai > 70 %

Ja mitrums < 45 %:

Kopproteīns

2.   Eļļas augu sēklas, eļļas augi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1 | Babasu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirnes babasu palmas riekstus | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.2.1 | Sējas idras sēklas | Camelina sativa L. Crantz sēklas | |
| 2.2.2 | Sējas idra, rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.2.3 | Sējas idras milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot sējas idras sēklu raušus | Kopproteīns |
| 2.3.1 | Kakao sēnalas | Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki | Kokšķiedra |
| 2.3.2 | Kakao pupiņu pākstis | Produkts, ko iegūst, apstrādājot kakao pupiņas | Kokšķiedra
  Kopproteīns |
| 2.3.3 | Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.4.1 | Kopras rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.4.2 | Kopra, hidrolizēti rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar enzīmiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.4.3 | Kopras milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu) | Kopproteīns |
| 2.5.1 | Kokvilnas sēklas | Kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. Var būt spurekļa aizsardzība | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.5.2 | Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu
  (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 22,5 %). Var būt spurekļa aizsardzība | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.5.3 | Kokvilnas sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.6.1 | Daļēji attīrītu zemesriekstu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus
  (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.6.2 | Daļēji attīrītu zemesriekstu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu raušus
  (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.6.3 | Attīrītu zemesriekstu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.6.4 | Attīrītu zemesriekstu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu raušus | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.7.1 | Kapoka rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.8.1 | Linsēklas | Nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu Linum usitatissimum L. sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var būt spurekļa aizsardzība | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.8.2 | Linsēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.8.3 | Linsēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus.
  Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.9.1 | Sinepju klijas | Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Tās sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām. | Kokšķiedra |
| 2.9.2 | Sinepju sēklu milti | Produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu | Kopproteīns |
| 2.10.1 | Gizotiju sēklas | Gizotiju (Guizotia abyssinica) (L.F. Cass) sēklas. | |
| 2.10.2 | Gizotiju sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju (Guizotia abyssinica) (L.F. Cass) sēklas. Sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums 3,4 %) | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.11.1 | Olīvu mīkstums | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.12.1 | Palmu kodolu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H.Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.12.2 | Palmu kodolu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.13.1 | Ķirbju sēklas | Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas | |
| 2.13.2 | Ķirbju sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.14.1 | Rapšu sēklas (10) | Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.)
  Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un Brassica napassp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 94 %). Var būt spurekļa aizsardzība. | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.14.2 | Rapšu sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.14.3 | Rupja maluma rapšu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.14.4 | Ekstrudētas rapšu sēklas | Produkts, ko iegūst no nesmalcinātām rapšu sēklām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā zem spiediena, palielinot cietes želatinizāciju. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Koptauki
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.14.5 | Rapšu sēklu proteīna koncentrāts | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot rapšu sēklu raušu vai rapšu sēklu proteīna frakciju | Kopproteīns |
| 2.15.1 | Saflora sēklas | Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas | |
| 2.15.2 | Daļēji attīrītu saflora sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.15.3 | Saflora sēklu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot saflora sēklas | Kokšķiedra |
| 2.16.1 | Sezama sēklas | Sesamum indicum L. sēklas | |
| 2.17.1 | Daļēji izlobītas sezama sēklas | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.17.2 | Sezama sēnalas | Produkts, ko iegūst, izlobot sezama sēklas | Kokšķiedra |
| 2.17.3 | Sezama sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas. Sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums 5 %) | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  Koptauki |
| 2.18.1 | Grauzdētas sojas pupiņas | Atbilstoši termiski apstrādātas sojas pupiņas (Glucine max. L. Merr.) (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min). Var būt spurekļa aizsardzība. | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.18.2 | Sojas pupiņu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.18.3 | Sojas pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min).
  Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Kokšķiedra
  ja > 8 % sausnā
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.18.4 | Izlobītu sojas pupiņu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.18.5 | Sojas pupiņu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas | Kokšķiedra |
| 2.18.6 | Ekstrudētas sojas pupiņas | Produkts, ko iegūst no sojas pupiņām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā zem spiediena, palielinot cietes želatinizāciju. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Koptauki
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.18.7 | Sojas pupiņu proteīna koncentrāts | Produkts, ko iegūst no lobītām sojas pupiņām, no kurām ekstrahētas taukvielas, pēc fermentācijas vai otrreizējas ekstrahēšanas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni | Kopproteīns |
| 2.18.8 | Sojas pupiņu mīkstums; [Sojas pupiņu pasta] | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām | Kopproteīns |
| 2.18.9 | Sojas pupiņu melase | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas | Kopproteīns
  Koptauki |
| 2.18.10 | Sojas pupiņu sagatavošanas blakusprodukts | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai ražotu pārtikas izstrādājumus no sojas pupiņām | Kopproteīns |
| 2.19.1 | Saulgriezes sēklas | Saulgriezes Hordeum vulgare L. sēklas. Var būt spurekļa aizsardzība. | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.19.2 | Saulgriezes sēklu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulgriezes sēklas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.19.3 | Saulgriezes sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulgriezes sēklu raušus. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība. | Kopproteīns
  Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 2.19.4 | Izlobītu saulgriezes sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulgriezes sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm
  (maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 %). | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.19.5 | Saulgriezes sēklu apvalki | Produkts, ko iegūst, izlobot saulgriezes sēklas | Kokšķiedra |
| 2.20.1 | Augu eļļas un tauki (11) | Eļļa un tauki, ko iegūst no augiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga), tie var būt attīrīti ar hidratācijas metodi, rafinēti un/vai hidrogenēti | Mitrums, ja > 1 % |
| 2.21.1 | Koplecitīni | Fosfolipīdi, kas iegūti, ar hidratācijas metodi no elļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot eļļu | |
| 2.22.1 | Kaņepju sēklas | Kontrolēto kaņepju sēklas (Cannabis sativa L.) ar maksimālo THC saturu saskaņā ar ES tiesību aktiem | |
| 2.22.2 | Kaņepju rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepju sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 2.22.3 | Kaņepju eļļa | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepes un kaņepju sēklas | Kopproteīns
  Koptauki
  Kokšķiedra |
| 2.23.1 | Magoņu sēklas | Papaver somniferum sēklas | |
| 2.23.2 | Magoņu sēklu milti | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu raušus | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

2.1.1

Babasu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Orbignya šķirnes babasu palmas riekstus

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.2.1

Sējas idras sēklas

Camelina sativa L. Crantz sēklas

2.2.2

Sējas idra, rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sējas idras sēklas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.2.3

Sējas idras milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot sējas idras sēklu raušus

Kopproteīns

2.3.1

Kakao sēnalas

Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki

Kokšķiedra

2.3.2

Kakao pupiņu pākstis

Produkts, ko iegūst, apstrādājot kakao pupiņas

Kokšķiedra

Kopproteīns

2.3.3

Daļēji attīrītu kakao pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kaltētas un grauzdētas Theobroma cacao L. kakao pupiņas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.4.1

Kopras rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.4.2

Kopra, hidrolizēti rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot un ar enzīmiem hidrolizējot izžāvētus kokosriekstu palmas (Cocos nucifera L.) kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.4.3

Kopras milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot izžāvētus kokosriekstu palmas kodolus (endospermu) un ārējo mizu (čaulu)

Kopproteīns

2.5.1

Kokvilnas sēklas

Kokvilnas (Gossypium spp.) sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. Var būt spurekļa aizsardzība

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.5.2

Daļēji attīrītu kokvilnas sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu

(maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 22,5 %). Var būt spurekļa aizsardzība

Kopproteīns

Kokšķiedra

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.5.3

Kokvilnas sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.6.1

Daļēji attīrītu zemesriekstu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot daļēji attīrītus Arachis hypogaea L. un citu Arachis sugu zemesriekstus

(maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.6.2

Daļēji attīrītu zemesriekstu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītu zemesriekstu raušus

(maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 16 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.6.3

Attīrītu zemesriekstu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot attīrītus zemesriekstus

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.6.4

Attīrītu zemesriekstu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot attīrītu zemesriekstu raušus

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.7.1

Kapoka rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kapoka (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.8.1

Linsēklas

Nesmalcinātas, placinātas vai maltas sējas linu Linum usitatissimum L. sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %). Var būt spurekļa aizsardzība

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.8.2

Linsēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot linsēklas (minimālā botāniskā tīrība – 93 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.8.3

Linsēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot linsēklu raušus.

Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.9.1

Sinepju klijas

Sinepju (Brassica juncea L.) ražošanas produkts. Tās sastāv no sēklu ārējiem apvalkiem un daļiņām.

Kokšķiedra

2.9.2

Sinepju sēklu milti

Produkts, ko iegūst, no sinepju sēklām ekstrahējot ēterisko sinepju eļļu

Kopproteīns

2.10.1

Gizotiju sēklas

Gizotiju (Guizotia abyssinica) (L.F. Cass) sēklas.

2.10.2

Gizotiju sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot gizotiju (Guizotia abyssinica) (L.F. Cass) sēklas. Sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums 3,4 %)

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.11.1

Olīvu mīkstums

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot presētas olīvas (Olea europea L.), kuras pēc iespējas atdalītas no kodoliem

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.12.1

Palmu kodolu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot palmu (Elaeis guineensis jacq., Corozo oleifra (HBK) L.H.Bailey (Elaeis melanococca auct.)) kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.12.2

Palmu kodolu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas vairāk atdalīta čaula

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.13.1

Ķirbju sēklas

Cucurbita pepo L. un Cucurbita ģints augu sēklas

2.13.2

Ķirbju sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot Cucurbita pepo un Cucurbita ģints augu sēklas

Kopproteīns

Koptauki

2.14.1

Rapšu sēklas (10)

Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.)
  Sinsk., Indijas rapša Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz un Brassica napassp. oleifera (Metzg.) Sinsk. sēklas (minimālā botāniskā tīrība – 94 %). Var būt spurekļa aizsardzība.

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.14.2

Rapšu sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot rapšu sēklas. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.14.3

Rupja maluma rapšu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot rapšu sēklu raušus. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.14.4

Ekstrudētas rapšu sēklas

Produkts, ko iegūst no nesmalcinātām rapšu sēklām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā zem spiediena, palielinot cietes želatinizāciju. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Koptauki

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.14.5

Rapšu sēklu proteīna koncentrāts

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot rapšu sēklu raušu vai rapšu sēklu proteīna frakciju

Kopproteīns

2.15.1

Saflora sēklas

Saflora (Carthamus tinctorius L.) sēklas

2.15.2

Daļēji attīrītu saflora sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot daļēji attīrītas saflora sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.15.3

Saflora sēklu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot saflora sēklas

Kokšķiedra

2.16.1

Sezama sēklas

Sesamum indicum L. sēklas

2.17.1

Daļēji izlobītas sezama sēklas

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, atdalot daļu sēnalu

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.17.2

Sezama sēnalas

Produkts, ko iegūst, izlobot sezama sēklas

Kokšķiedra

2.17.3

Sezama sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sezama sēklas. Sālsskābē nešķīstošo pelnu maksimālais daudzums 5 %)

Kopproteīns

Kokšķiedra

Koptauki

2.18.1

Grauzdētas sojas pupiņas

Atbilstoši termiski apstrādātas sojas pupiņas (Glucine max. L. Merr.) (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min). Var būt spurekļa aizsardzība.

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.18.2

Sojas pupiņu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot sojas pupiņas.

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.18.3

Sojas pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,4 mg N/g × min).

Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Kokšķiedra

ja > 8 % sausnā

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.18.4

Izlobītu sojas pupiņu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc ekstrahēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm (maksimālā ureāzes aktivitāte 0,5 mg N/g × min). Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.18.5

Sojas pupiņu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas

Kokšķiedra

2.18.6

Ekstrudētas sojas pupiņas

Produkts, ko iegūst no sojas pupiņām, apstrādājot tās mitrumā un siltumā zem spiediena, palielinot cietes želatinizāciju. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Koptauki

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.18.7

Sojas pupiņu proteīna koncentrāts

Produkts, ko iegūst no lobītām sojas pupiņām, no kurām ekstrahētas taukvielas, pēc fermentācijas vai otrreizējas ekstrahēšanas, lai samazinātu slāpekli nesaturoša ekstrakta līmeni

Kopproteīns

2.18.8

Sojas pupiņu mīkstums; [Sojas pupiņu pasta]

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot sojas pupiņas pārtikas ražošanas vajadzībām

Kopproteīns

2.18.9

Sojas pupiņu melase

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas

Kopproteīns

Koptauki

2.18.10

Sojas pupiņu sagatavošanas blakusprodukts

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot sojas pupiņas, lai ražotu pārtikas izstrādājumus no sojas pupiņām

Kopproteīns

2.19.1

Saulgriezes sēklas

Saulgriezes Hordeum vulgare L. sēklas. Var būt spurekļa aizsardzība.

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.19.2

Saulgriezes sēklu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot saulgriezes sēklas.

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.19.3

Saulgriezes sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulgriezes sēklu raušus. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm. Var būt spurekļa aizsardzība.

Kopproteīns

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

2.19.4

Izlobītu saulgriezes sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot un atbilstoši termiski apstrādājot saulgriezes sēklas, no kurām daļēji vai pilnībā atdalīts apvalks. Var saturēt līdz pat 1 % lietotus atkrāsošanas mālus no integrētām smalcināšanas un rafinēšanas iekārtām vai filtrēšanas palīgierīcēm

(maksimālais kokšķiedras saturs sausnā – 27,5 %).

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.19.5

Saulgriezes sēklu apvalki

Produkts, ko iegūst, izlobot saulgriezes sēklas

Kokšķiedra

2.20.1

Augu eļļas un tauki (11)

Eļļa un tauki, ko iegūst no augiem (izņemot rīcineļļu no rīcinauga), tie var būt attīrīti ar hidratācijas metodi, rafinēti un/vai hidrogenēti

Mitrums, ja > 1 %

2.21.1

Koplecitīni

Fosfolipīdi, kas iegūti, ar hidratācijas metodi no elļas augu sēklām un eļļas augu augļiem atdalot eļļu

2.22.1

Kaņepju sēklas

Kontrolēto kaņepju sēklas (Cannabis sativa L.) ar maksimālo THC saturu saskaņā ar ES tiesību aktiem

2.22.2

Kaņepju rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepju sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

2.22.3

Kaņepju eļļa

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot kaņepes un kaņepju sēklas

Kopproteīns

Koptauki

Kokšķiedra

2.23.1

Magoņu sēklas

Papaver somniferum sēklas

2.23.2

Magoņu sēklu milti

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot magoņu sēklu raušus

Kopproteīns

3.   Pākšaugu sēklas un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | Grauzdētas pupiņas | Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde Var būt spurekļa aizsardzība. | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 3.1.2 | Pupiņu proteīna koncentrāts | Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā pupiņu augļu ūdens | Kopproteīns |
| 3.2.1 | Kaltētas ceratonijas | Klatēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi | Kokšķiedra |
| 3.2.3 | Kaltētas ceratonijas pākstis | Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas pupas | Kokšķiedra |
| 3.2.4 | Kaltētu ceratonijas pākšu milti, mikronizēti | Produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas augļus, no kuriem ir atdalītas pupas | Kokšķiedra
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 3.2.5 | Ceratonijas dīgļi | Ceratonijas koka pupu dīgļi | Kopproteīns |
| 3.2.6 | Ceratonijas dīgļu rauši | Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus | Kopproteīns |
| 3.2.7 | Ceratonijas pupas (sēklas) | Ceratonijas koka pupas | Kokšķiedra |
| 3.3.1 | Pundurzirņi | Cicer arietinum L. sēklas | |
| 3.4.1 | Vīķi | Ervum ervilia L. sēklas | |
| 3.5.1 | Sierāboliņa sēklas | Sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas | |
| 3.6.1 | Guāras milti | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guāras pupiņām augu līmi | Kopproteīns |
| 3.6.2 | Guāras dīgļu milti | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guāras pupiņu dīgļiem augu līmi | Kopproteīns |
| 3.7.1 | Cūku pupas | Vicia faba L. ssp. faba var. equinq Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas | |
| 3.7.2 | Cūku pupu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas cūku pupas | Ciete
  Kopproteīns |
| 3.7.3 | Cūku pupu apvalki; [Cūku pupu pākstis] | Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas galvenokārt sastāv no ārējā apvalka | Kokšķiedra
  Kopproteīns |
| 3.7.4 | Izlobītas cūku pupas | Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas galvenokārt sastāv no cūku pupu kodoliem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.7.5 | Cūku pupu proteīns | Produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas | Kopproteīns |
| 3.8.1 | Lēcas | Lens culinaris a.o. Medik. sēklas | |
| 3.8.2 | Lēcu pākstis | Produkts, ko iegūst, izlobot lēcu sēklas | Kokšķiedra |
| 3.9.1 | Saldās lupīnas | Lupinus ssp. sēklas ar nelielu rūgto sēklu piejaukumu | |
| 3.9.2 | Izlobītas saldās lupīnas | Izlobītas lupīnu sēklas | Kopproteīns |
| 3.9.3 | Lupīnu apvalki [Lupīnu pākstis] | Produkts, ko iegūst, izlobot lupīnu sēklas, kas galvenokārt sastāv no ārējā apvalka | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.9.4 | Lupīnu mīkstums | Produkts, ko iegūst pēc lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas | Kokšķiedra |
| 3.9.5 | Lupīnu atsijas | Produkts, ko iegūst, ražojot lupīnu miltus. Tas galvenokārt sastāv no dīgļlapu daļiņām, mazāk – no apvalkiem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.9.6 | Lupīnu proteīns | Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā lupīnu augļu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu | Kopproteīns |
| 3.9.7 | Lupīnu proteīna milti | Lupīnu pārstrādes produkts, lai iegūtu miltus ar augstu proteīna saturu | Kopproteīns |
| 3.10.1 | Mung pupiņas | Vigna radiata L. pupiņas | |
| 3.11.1 | Zirņi | Zirņu (Pisum ssp.) sēklas. Var būt spurekļa aizsardzība | Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama |
| 3.11.2 | Zirņu klijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus | Kokšķiedra |
| 3.11.3 | Zirņu pārslas | Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītus zirņus | Ciete |
| 3.11.4 | Zirņu milti | Zirņu malšanas produkts | Kopproteīns |
| 3.11.5 | Zirņu apvalki | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas | Kokšķiedra |
| 3.11.6 | Izlobīti zirņi | Izlobītas zirņu sēklas | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.11.7 | Zirņu atsijas | Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no dīgļlapu daļiņām, mazāk – no apvalkiem | Kopproteīns
  Kokšķiedra |
| 3.11.8 | Zirņu atbiras | Zirņu daļiņas, kas atlikušas pēc sijāšanas. | Kokšķiedra |
| 3.11.9 | Zirņu proteīns | Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā zirņu augļu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu | Kopproteīns |
| 3.11.10 | Zirņu mīkstums | Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas galvenokārt sastāv no iekšējās šķiedras un cietes | Mitrums, ja < 70 % vai > 85 %
  Ciete
  Kokšķiedra
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas |
| 3.11.11 | Zirņu šķīdvielas | Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas galvenokārt sastāv no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem | Mitrums, ja < 60 % vai > 85 %
  Kopējais cukurs
  Kopproteīns |
| 3.11.12 | Zirņu šķiedra | Ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc izlobīto zirņu malšanas un sijāšanas | Kokšķiedra |
| 3.12.1 | Vīķi | Sējas vīķi (Vicia sativa L. var. sativa) un citas varietātes sēklas | |
| 3.13.1 | Turku pupas (12) | Lathyrus sativus L. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde | |
| 3.14.1 | Monanta vīķi | Vicia monanthos Desf. sēklas | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

3.1.1

Grauzdētas pupiņas

Phaseolus spp. vai Vigna ssp. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde Var būt spurekļa aizsardzība.

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

3.1.2

Pupiņu proteīna koncentrāts

Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā pupiņu augļu ūdens

Kopproteīns

3.2.1

Kaltētas ceratonijas

Klatēti ceratonijas koka (Ceratonia siliqua L.) augļi

Kokšķiedra

3.2.3

Kaltētas ceratonijas pākstis

Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas augļus (pākstis), no kuriem ir atdalītas pupas

Kokšķiedra

3.2.4

Kaltētu ceratonijas pākšu milti, mikronizēti

Produkts, ko iegūst, mikronizējot kaltētus ceratonijas augļus, no kuriem ir atdalītas pupas

Kokšķiedra

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

3.2.5

Ceratonijas dīgļi

Ceratonijas koka pupu dīgļi

Kopproteīns

3.2.6

Ceratonijas dīgļu rauši

Eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, presējot ceratonijas dīgļus

Kopproteīns

3.2.7

Ceratonijas pupas (sēklas)

Ceratonijas koka pupas

Kokšķiedra

3.3.1

Pundurzirņi

Cicer arietinum L. sēklas

3.4.1

Vīķi

Ervum ervilia L. sēklas

3.5.1

Sierāboliņa sēklas

Sierāboliņa (Trigonella foenum-graecum) sēklas

3.6.1

Guāras milti

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guāras pupiņām augu līmi

Kopproteīns

3.6.2

Guāras dīgļu milti

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot no Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. guāras pupiņu dīgļiem augu līmi

Kopproteīns

3.7.1

Cūku pupas

Vicia faba L. ssp. faba var. equinq Pers. un var. minuta (Alef.) Mansf. sēklas

3.7.2

Cūku pupu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas cūku pupas

Ciete

Kopproteīns

3.7.3

Cūku pupu apvalki; [Cūku pupu pākstis]

Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas galvenokārt sastāv no ārējā apvalka

Kokšķiedra

Kopproteīns

3.7.4

Izlobītas cūku pupas

Produkts, ko iegūst, izlobot cūku pupas, un kas galvenokārt sastāv no cūku pupu kodoliem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.7.5

Cūku pupu proteīns

Produkts, ko iegūst, maļot un ar gaisu frakcionējot cūku pupas

Kopproteīns

3.8.1

Lēcas

Lens culinaris a.o. Medik. sēklas

3.8.2

Lēcu pākstis

Produkts, ko iegūst, izlobot lēcu sēklas

Kokšķiedra

3.9.1

Saldās lupīnas

Lupinus ssp. sēklas ar nelielu rūgto sēklu piejaukumu

3.9.2

Izlobītas saldās lupīnas

Izlobītas lupīnu sēklas

Kopproteīns

3.9.3

Lupīnu apvalki [Lupīnu pākstis]

Produkts, ko iegūst, izlobot lupīnu sēklas, kas galvenokārt sastāv no ārējā apvalka

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.9.4

Lupīnu mīkstums

Produkts, ko iegūst pēc lupīnu sastāvdaļu ekstrahēšanas

Kokšķiedra

3.9.5

Lupīnu atsijas

Produkts, ko iegūst, ražojot lupīnu miltus. Tas galvenokārt sastāv no dīgļlapu daļiņām, mazāk – no apvalkiem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.9.6

Lupīnu proteīns

Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā lupīnu augļu ūdens vai pēc malšanas vai frakcionēšanas ar gaisu

Kopproteīns

3.9.7

Lupīnu proteīna milti

Lupīnu pārstrādes produkts, lai iegūtu miltus ar augstu proteīna saturu

Kopproteīns

3.10.1

Mung pupiņas

Vigna radiata L. pupiņas

3.11.1

Zirņi

Zirņu (Pisum ssp.) sēklas. Var būt spurekļa aizsardzība

Spurekļa aizsardzības metode, ja nepieciešama

3.11.2

Zirņu klijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus

Kokšķiedra

3.11.3

Zirņu pārslas

Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītus zirņus

Ciete

3.11.4

Zirņu milti

Zirņu malšanas produkts

Kopproteīns

3.11.5

Zirņu apvalki

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no apvalkiem, kas iegūti, mizojot un tīrot zirņus, un mazākā apmērā no endospermas

Kokšķiedra

3.11.6

Izlobīti zirņi

Izlobītas zirņu sēklas

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.11.7

Zirņu atsijas

Zirņu miltu ražošanas produkts. Tas galvenokārt sastāv no dīgļlapu daļiņām, mazāk – no apvalkiem

Kopproteīns

Kokšķiedra

3.11.8

Zirņu atbiras

Zirņu daļiņas, kas atlikušas pēc sijāšanas.

Kokšķiedra

3.11.9

Zirņu proteīns

Produkts, ko cietes ražošanā iegūst no atdalītā zirņu augļu ūdens vai pēc malšanas un frakcionēšanas ar gaisu

Kopproteīns

3.11.10

Zirņu mīkstums

Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas galvenokārt sastāv no iekšējās šķiedras un cietes

Mitrums, ja < 70 % vai > 85 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

3.11.11

Zirņu šķīdvielas

Produkts, ko iegūst no zirņu cietes un proteīna slapjās ekstrahēšanas. Tas galvenokārt sastāv no šķīstošiem proteīniem un oligosharīdiem

Mitrums, ja < 60 % vai > 85 %

Kopējais cukurs

Kopproteīns

3.11.12

Zirņu šķiedra

Ekstrahēšanas produkts, ko iegūst pēc izlobīto zirņu malšanas un sijāšanas

Kokšķiedra

3.12.1

Vīķi

Sējas vīķi (Vicia sativa L. var. sativa) un citas varietātes sēklas

3.13.1

Turku pupas (12)

Lathyrus sativus L. sēklas, kam veikta atbilstoša termiskā apstrāde

3.14.1

Monanta vīķi

Vicia monanthos Desf. sēklas

4.   Bumbuļaugi, sakņaugi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1 | Cukurbietes | Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. saknes | |
| 4.1.2 | Cukurbiešu stublāji un astes | Svaigs cukura ražošanas produkts, kas galvenokārt sastāv no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja > 50 % |
| 4.1.3 | (Biešu) cukurs; [saharoze] | Cukurs, kas ekstrahēts no cukurbietēm, izmantojot ūdeni | Saharoze |
| 4.1.4 | Cukurbiešu melase | Biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas produkts, kas iegūts no sīrupa atliekām | Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 4.1.5 | Cukurbiešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu | Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 4.1.6 | Izomaltulozes melase | Nekristalizēta frakcija, ko iegūst izomaltulozes ražošanā ar saharozes enzimātisko konversiju no cukurbietēm | Mitrums, ja > 40 % |
| 4.1.7 | Slapjais cukurbiešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem cukurbiešu gabaliem. Minimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 82 % vai > 92 % |
| 4.1.8 | Presētu cukurbiešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un mehāniski presētiem cukurbiešu gabaliem. Maksimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.9 | Presētu cukurbiešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un mehāniski presētiem cukurbiešu gabaliem un pievienotas melases. Maksimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums samazinās (pienskābes) fermentācijas dēļ | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas
  Mitrums, ja < 65 % vai > 82 % |
| 4.1.10 | Kaltētu cukurbiešu mīkstums | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un kaltētiem cukurbiešu gabaliem. | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze, ja > 10,5 % |
| 4.1.11 | Kaltētu cukurbiešu mīkstums ar melasi | Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un kaltētiem cukurbiešu gabaliem un melases. | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze |
| 4.1.12 | Cukura sīrups | Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē | Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze
  Mitrums, ja > 35 % |
| 4.1.13 | Cukurbiešu gabali, vārīti | Pārtikā lietojama cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts, kas var būt presēts vai kaltēts | Ja kaltēti:
  HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas
  Ja presēti: | HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

4.1.1

Cukurbietes

Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. saknes

4.1.2

Cukurbiešu stublāji un astes

Svaigs cukura ražošanas produkts, kas galvenokārt sastāv no tīrītu cukurbiešu gabaliem ar vai bez biešu lapu daļām

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja > 50 %

4.1.3

(Biešu) cukurs; [saharoze]

Cukurs, kas ekstrahēts no cukurbietēm, izmantojot ūdeni

Saharoze

4.1.4

Cukurbiešu melase

Biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas produkts, kas iegūts no sīrupa atliekām

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

4.1.5

Cukurbiešu melase ar daļēji atdalītu cukuru un/vai betaīnu

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību no cukurbiešu melases ekstrahējot saharozi un/vai betaīnu

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

4.1.6

Izomaltulozes melase

Nekristalizēta frakcija, ko iegūst izomaltulozes ražošanā ar saharozes enzimātisko konversiju no cukurbietēm

Mitrums, ja > 40 %

4.1.7

Slapjais cukurbiešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem cukurbiešu gabaliem. Minimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 82 % vai > 92 %

4.1.8

Presētu cukurbiešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un mehāniski presētiem cukurbiešu gabaliem. Maksimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums ir neliels un (pienskābes) fermentācijas dēļ tas samazinās līdz nullei

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 65 % vai > 82 %

4.1.9

Presētu cukurbiešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un mehāniski presētiem cukurbiešu gabaliem un pievienotas melases. Maksimālais mitruma daudzums 82 %. Cukura daudzums samazinās (pienskābes) fermentācijas dēļ

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

Mitrums, ja < 65 % vai > 82 %

4.1.10

Kaltētu cukurbiešu mīkstums

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un kaltētiem cukurbiešu gabaliem.

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze, ja > 10,5 %

4.1.11

Kaltētu cukurbiešu mīkstums ar melasi

Cukura ražošanas produkts, kas sastāv no atūdeņotiem un kaltētiem cukurbiešu gabaliem un melases.

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze

4.1.12

Cukura sīrups

Produkts, ko iegūst cukura un/vai melases pārstrādē

Kopējais cukurs, izteikts kā saharoze

Mitrums, ja > 35 %

4.1.13

Cukurbiešu gabali, vārīti

Pārtikā lietojama cukurbiešu sīrupa ražošanas produkts, kas var būt presēts vai kaltēts

Ja kaltēti:

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Ja presēti:

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 5 % sausnas

| | Mitrums, ja > 50 % |
| --- | --- |

Mitrums, ja > 50 %

4.1.14

Fruktooligosaharīdi

Produkts, ko enzimātiskā procesā iegūst no cukurbiešu cukura

Mitrums, ja > 28 %

4.2.1

Biešu sula

Sula, ko iegūst, presējot sarkanās bietes (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) ar turpmāku koncentrēšanu un pasterizāciju, lai sagalabātu tipisko garšu un aromātu

Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.3.1

Burkāni

Dzelteno un sarkano burkānu (Daucus carota L.) saknes

4.3.2

Burkānu mizas, tvaicētas

Mitrs burkānu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kas no burkānu saknēm atdalītas ar tvaiku, kam papildus var būt pievienota želatinizēta burkānu ciete Maksimālais mitruma daudzums 97 %.

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 87 % vai > 97 %

4.3.3

Burkānu sakasas

Mitrs produkts, ko burkānu pārstrādē iegūst ar mehānisko separāciju un kas galvenokārt sastāv no kaltētiem burkāniem un burkānu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts. Maksimālais mitruma daudzums 97 %.

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja < 87 % vai > 97 %

4.3.4

Burkānu pārslas

Produkts, ko iegūst pārslveidīgi smalcinot dzelteno un sarkano burkānu saknes, kuras pēc tam tiek kaltētas

4.3.5

Kaltēti burkāni

Dzelteno un sarkano burkānu saknes, neatkarīgi no sagatavošanas veida, kuras pēc tam tiek kaltētas

Kokšķiedra

4.3.6

Kaltētu burkānu barība

Produkts, kas sastāv no iekšējā mīkstuma un ārējām mizām, kas tiek kaltētas

Kokšķiedra

4.4.1

Cigoriņu saknes

Cichorium intybus L. saknes

4.4.2

Cigoriņu stublāji un astes

Svaigs cigoriņu pārstrādes produkts. Tas galvenokārt sastāv no tīrītiem cigoriņu gabaliem un lapu daļām

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Mitrums, ja > 50 %

4.4.3

Cigoriņu sēklas

Cichorium intybus L. sēklas

4.4.4

Presēts cigoriņu mīkstums

Inulīna ražošanas produkts no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti un ūdens ir daļēji atdalīti.

Crude fibre

Ash insoluble in HCl, if > 3,5 % of dry matter

Moisture if < 65 % or > 82 %

4.4.5

Kaltēts cigoriņu mīkstums

Produkts, ko iegūst inulīna ražošanā no Cichorium intybus L. saknēm, kurš sastāv no ekstrahētām un mehāniski izspiestām cigoriņu šķēlēm, un vēlākā kaltēšanā. (Šķīstošie) cigoriņu ogļhidrāti ir daļēji ekstrahēti.

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.4.6

Cigoriņu sakņu pulveris

Produkts, ko iegūst, sasmalcinot, kaltējot un samaļot cigoriņu saknes.

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.4.7

Cigoriņu melase

Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes ražošanas laikā.

Kopproteīns

Mitrums, ja < 20 % vai > 30 %

4.4.8

Cigoriņu vināze

Cigoriņu pārstrādes produkts, ko iegūst inulīna un oligofruktozes rafinēšanas laikā.

Kopproteīns

Mitrums, ja < 30 % vai > 40 %

4.4.9

Cigoriņu inulīns

Inulīns ir fruktāns, ko ekstrahē no Cichorium intybus L. saknēm.

4.4.10

Oligofruktozes sīrups

Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L.

Mitrums, ja < 20 % vai > 30 %

4.4.11

Oligofruktoze, kaltēta

Produkts, ko iegūst inulīna daļējā hidrolīzē no Cichorium intybus L. un vēlākā kaltēšanā.

4.5.1

Ķiploki, kaltēti

Balts līdz dzeltens pulveris no tīriem, samaltiem ķiplokiem, Allium sativum L.

4.6.1

Manioka; [tapioka]; [kasava]

Manihot esculenta Cranz saknes neatkarīgi no to sagatavošanas veida.

Mitrums, ja < 60 % vai > 70 %

4.6.2

Manioka, kaltēta

Maniokas saknes neatkarīgi no to sagatavošanas veida, kuras pēc tam kaltētas.

Ciete

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.7.1

Sīpolu mīkstums

Mitrs produkts, ko iegūst sīpolu (Allium ģints) pārstrādes laikā un kas sastāv no mizām un veseliem sīpoliem. Ja no sīpolu eļļas ražošanas procesa, tad tas galvenokārt sastāv no vārītām sīpolu atliekām.

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.7.2

Sīpoli, cepti

Mizoti un drupināti sīpolu gabali, kas pēc tam cepti.

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

Koptauki

4.8.1

Kartupeļi

Solanum tuberosum L. bumbuļi.

Mitrums, ja < 72 % vai > 88 %

4.8.2

Kartupeļi, mizoti

Kartupeļi, no kuriem atdalīta miza, izmantojot apstrādi ar tvaiku.

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.3

Kartupeļu mizas, tvaicētas

Mitrs kartupeļu pārstrādes produkts, kas sastāv no mizām, kuras no kartupeļu bumbuļiem atdalītas ar tvaiku, kam papildus var būt pievienota želatinizēta kartupeļu ciete. Var būt samīcīts.

Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.4

Kartupeļu atgriezumi, neapstrādāti

Produkts, ko iegūst no kartupeļiem pārtikā lietojamu kartupeļu produktu sagatavošanas laikā, kas var būt mizoti.

Mitrums, ja < 72 % vai > 88 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.5

Kartupeļu sakasas

Produkts, ko kartupeļu pārstrādē iegūst ar mehānisko separāciju un kas galvenokārt sastāv no kaltētiem kartupeļiem un kartupeļu atliekām. Produkts var būt termiski apstrādāts.

Mitrums, ja < 82 % vai > 93 %

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.6

Kartupeļi, samīcīti

Blanšēts vai vārīts un tad samīcīts kartupeļu produkts.

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.7

Kartupeļu pārslas

Produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, mizotus vai nemizotus tvaicētus kartupeļus.

Ciete

Kokšķiedra

HCl nešķīstošo pelnu daudzums, ja > 3,5 % sausnas

4.8.8

Kartupeļu mīkstums

Kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem.

Mitrums, ja < 77 % vai > 88 %

4.8.9

Kartupeļu mīkstums, kaltēts

Kaltēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no ekstrahētiem, samaltiem kartupeļiem.

4.8.10

Kartupeļu proteīns

Cietes ražošanas produkts, kas galvenokārt sastāv no proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas.

Kopproteīns

4.8.11

Kartupeļu proteīns, hidrolizēts

Proteīns, ko iegūst kontrolētā kartupeļu proteīnu enzimātiskā hidrolīzē.

Kopproteīns

4.8.12

Kartupeļu proteīns, fermentēts

Produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā un vēlākā izsmidzināšanas žāvēšanā.

Kopproteīns

4.8.13

Kartupeļu proteīns, fermentēts, šķidrs

Šķidrs produkts, ko iegūst kartupeļu proteīna fermentācijā.

Kopproteīns

4.8.14

Kartupeļu sula, koncentrēta

Koncentrēts kartupeļu cietes ražošanas produkts, kas sastāv no atlikušās vielas pēc šķiedras, proteīnu un cietes daļējas atdalīšanas no vesela kartupeļu mīkstuma un ūdens daļas iztvaicēšanas.

Mitrums, ja < 50 % vai > 60 %

Ja mitrums < 50 %:

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

| — | Koppelni |
| --- | --- |

—

Koppelni

4.8.15

Kartupeļu granulas

Kaltēti kartupeļi (kartupeļi pēc mazgāšanas, mizošanas, smalcināšanas – griešanas, pārslošanas utt.) un ūdens atdalīšanas.

4.9.1

Saldie kartupeļi

Ipomoea batatas L. gumi neatkarīgi no to sagatavošanas veida.

Mitrums, ja < 57 % vai > 78 %

4.10.1

Jeruzalemes artišoks; [Topinambūrs]

Helianthus tuberosus L. gumi neatkarīgi no to sagatavošanas veida.

Mitrums, ja < 75 % vai > 80 %

5.   Citas sēklas un augļi un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1.1. | Zīles | Parastā ozola Quercus robur L., klinšu ozola Quercus petraea (Matt.) Liebl., korķa ozola Quercus suber L. vai citu ozola sugu veseli augļi. | |
| 5.1.2. | Izlobītas zīles | Produkts, ko iegūst, izlobot zīles. | Kopproteīns
  Kopšķiedra |
| 5.2.1. | Mandeles | Veseli vai daiviņās sadalīti augļi Prunus dulcis ar vai bez apvalka. | |
| 5.2.2. | Mandeļu apvalki | Mandeļu apvalki, ko iegūst no izlobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot. | Kopšķiedra |
| 5.3.1. | Anīsa sēklas | Pimpinella anisum sēklas. | |
| 5.4.1. | Žāvēts ābolu mīkstums; [žāvētas ābolu čagas] | Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no žāvēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.4.2. | Presēts ābolu mīkstums; [presētas ābolu čagas] | Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no presēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.4.3. | Ābolu melase | Produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopproteīns
  Kopšķiedra
  Kopeļļas un tauki, ja > 10 % |
| 5.5.1. | Cukurbiešu sēklas | Sēklas, ko iegūst no cukurbietēm. | |
| 5.6.1. | Griķi | Fagopyrum esculentum sēklas. | |
| 5.6.2. | Griķu sēnalas un klijas | Produkts, ko iegūst griķu graudu malšanas procesā. | Kopšķiedra |
| 5.6.3. | Griķu atsijas | Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažādām graudu daļām. Produkts nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 % kopšķiedras. | Kopšķiedra
  Ciete |
| 5.7.1. | Sarkano galviņkāpostu sēklas | Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas. | |
| 5.8.1. | Kanāriju spulgzāles sēklas | Phalaris canariensis sēklas. | |
| 5.9.1. | Ķimeņu sēklas | Carum carvi L. sēklas. | |
| 5.12.1. | Smalcināti kastaņi | Produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažām kastaņu atliekām (Castanea spp.). | Kopproteīns
  Kopšķiedra |
| 5.13.1. | Citrusaugļu mīkstums | Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus Citrus (L.) spp vai citrusu sulas ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.13.2. | Žāvēts citrusaugļu mīkstums | Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus vai citrusu sulas ražošanas laikā, un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.14.1. | Sarkanā āboliņa sēklas | Trifolium pratense L. Sēklas. | |
| 5.14.2. | Baltā āboliņa sēklas | Trifolium repens L. sēklas. | |
| 5.15.1. | Kafijas pupiņu apvalki | Produkts, ko iegūst no izlobītām Coffea auga sēklām. | Kopšķiedra |
| 5.16.1. | Rudzupuķu sēklas | Centaurea cyanus L. sēklas. | |
| 5.17.1. | Gurķu sēklas | Cucumis sativus L. sēklas. | |
| 5.18.1. | Ciprešu sēklas | Cupressus L. sēklas. | |
| 5.19.1. | Dateles | Phoenix dactylifera L. augļi. Tie var būt žāvēti. | |
| 5.19.2. | Dateļpalmu sēklas | Dateļpalmu veselas sēklas. | Kopšķiedra |
| 5.20.1. | Fenheļa sēklas | Foeniculum vulgare Mill sēklas. | |
| 5.21.1. | Vīģes | Ficus carica L. augļi. Tie var būt žāvēti. | |
| 5.22.1. | Augļu kauliņi (13) | Produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām. | |
| 5.22.2. | Augļu mīkstums (13) | Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.22.3. | Žāvēts augļu mīkstums (13) | Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns. | Kopšķiedra |
| 5.23.1. | Kressalāti | Lepidium sativum L. sēklas. | Kopšķiedra |
| 5.24.1. | Graudzāļu seklas | Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas. | |
| 5.25.1. | Vīnogu sēklas | No vīnogu mīkstuma atdalītas sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa. | Koptauki
  Kopšķiedra |
| 5.25.2. | Ekstrahētas vīnogu sēklas | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot eļļu no vīnogu sēklām. | Kopšķiedra |
| 5.25.3. | Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas] | Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas. | Kopšķiedra |
| 5.26.1. | Lazdu rieksti | Veseli vai daiviņās sadalīti Corylus (L.) spp augļi ar vai bez apvalka. | |
| 5.27.1. | Pektīns | Pektīns, kas ekstrahēts no piemērota augu materiāla. | |
| 5.28.1. | Perillas sēklas | Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti. | |
| 5.29.1. | Pīniju rieksti | Pinus (L.) spp. sēklas. | |
| 5.30.1. | Pistācijas | Pistacia vera L. augļi. | |
| 5.31.1. | Ceļmallapu sēklas | Plantago (L.) spp. sēklas. | |
| 5.32.1. | Redīsu sēklas | Raphanus sativus L. sēklas. | |
| 5.33.1. | Spinātu sēklas | Spinacia oleracea L. sēklas. | |
| 5.34.1. | Mārdadžu sēklas | Carduus marianus L. sēklas. | |
| 5.35.1. | Tomātu mīkstums [tomātu čagas] | Produkts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. tomātu sulas ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām. | Kopšķiedra |
| 5.36.1. | Pelašķu sēklas | Achillea millefolium L. sēklas. | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

5.1.1.

Zīles

Parastā ozola Quercus robur L., klinšu ozola Quercus petraea (Matt.) Liebl., korķa ozola Quercus suber L. vai citu ozola sugu veseli augļi.

5.1.2.

Izlobītas zīles

Produkts, ko iegūst, izlobot zīles.

Kopproteīns

Kopšķiedra

5.2.1.

Mandeles

Veseli vai daiviņās sadalīti augļi Prunus dulcis ar vai bez apvalka.

5.2.2.

Mandeļu apvalki

Mandeļu apvalki, ko iegūst no izlobītām mandeļu sēklām, tās atdalot no kodoliem un samaļot.

Kopšķiedra

5.3.1.

Anīsa sēklas

Pimpinella anisum sēklas.

5.4.1.

Žāvēts ābolu mīkstums; [žāvētas ābolu čagas]

Produkts, ko iegūst Malus domestica sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no žāvēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.4.2.

Presēts ābolu mīkstums; [presētas ābolu čagas]

Mitrs produkts, ko iegūst ābolu sulas vai sidra ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no presēta augļu mīkstuma un mizām. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.4.3.

Ābolu melase

Produkts, ko iegūst pektīna ražošanā no ābolu mīkstuma. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopproteīns

Kopšķiedra

Kopeļļas un tauki, ja > 10 %

5.5.1.

Cukurbiešu sēklas

Sēklas, ko iegūst no cukurbietēm.

5.6.1.

Griķi

Fagopyrum esculentum sēklas.

5.6.2.

Griķu sēnalas un klijas

Produkts, ko iegūst griķu graudu malšanas procesā.

Kopšķiedra

5.6.3.

Griķu atsijas

Miltu ražošanas produkts, ko iegūst no izsijātiem griķiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažādām graudu daļām. Produkts nedrīkst saturēt vairāk nekā 10 % kopšķiedras.

Kopšķiedra

Ciete

5.7.1.

Sarkano galviņkāpostu sēklas

Brassica oleracea var. capitata f. Rubra sēklas.

5.8.1.

Kanāriju spulgzāles sēklas

Phalaris canariensis sēklas.

5.9.1.

Ķimeņu sēklas

Carum carvi L. sēklas.

5.12.1.

Smalcināti kastaņi

Produkts, ko iegūst kastaņu miltu ražošanā un kas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, sīkām ārējo apvalku daļām un dažām kastaņu atliekām (Castanea spp.).

Kopproteīns

Kopšķiedra

5.13.1.

Citrusaugļu mīkstums

Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus Citrus (L.) spp vai citrusu sulas ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.13.2.

Žāvēts citrusaugļu mīkstums

Produkts, ko iegūst, presējot citrusaugļus vai citrusu sulas ražošanas laikā, un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.14.1.

Sarkanā āboliņa sēklas

Trifolium pratense L. Sēklas.

5.14.2.

Baltā āboliņa sēklas

Trifolium repens L. sēklas.

5.15.1.

Kafijas pupiņu apvalki

Produkts, ko iegūst no izlobītām Coffea auga sēklām.

Kopšķiedra

5.16.1.

Rudzupuķu sēklas

Centaurea cyanus L. sēklas.

5.17.1.

Gurķu sēklas

Cucumis sativus L. sēklas.

5.18.1.

Ciprešu sēklas

Cupressus L. sēklas.

5.19.1.

Dateles

Phoenix dactylifera L. augļi. Tie var būt žāvēti.

5.19.2.

Dateļpalmu sēklas

Dateļpalmu veselas sēklas.

Kopšķiedra

5.20.1.

Fenheļa sēklas

Foeniculum vulgare Mill sēklas.

5.21.1.

Vīģes

Ficus carica L. augļi. Tie var būt žāvēti.

5.22.1.

Augļu kauliņi (13)

Produkts, kas sastāv no riekstu vai kauleņu iekšējām ēdamajām sēklām.

5.22.2.

Augļu mīkstums (13)

Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.22.3.

Žāvēts augļu mīkstums (13)

Produkts, ko iegūst augļu sulas un augļu biezeņa ražošanas laikā un kas pēc tam tiek žāvēts. No produkta var būt atdalīts pektīns.

Kopšķiedra

5.23.1.

Kressalāti

Lepidium sativum L. sēklas.

Kopšķiedra

5.24.1.

Graudzāļu seklas

Poaceae, Cyperaceae un Juncaceae dzimtas graudzāļu sēklas.

5.25.1.

Vīnogu sēklas

No vīnogu mīkstuma atdalītas sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa.

Koptauki

Kopšķiedra

5.25.2.

Ekstrahētas vīnogu sēklas

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot eļļu no vīnogu sēklām.

Kopšķiedra

5.25.3.

Vīnogu mīkstums [vīnogu čagas]

Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstrahēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas.

Kopšķiedra

5.26.1.

Lazdu rieksti

Veseli vai daiviņās sadalīti Corylus (L.) spp augļi ar vai bez apvalka.

5.27.1.

Pektīns

Pektīns, kas ekstrahēts no piemērota augu materiāla.

5.28.1.

Perillas sēklas

Perilla frutescens L. sēklas un to malšanas produkti.

5.29.1.

Pīniju rieksti

Pinus (L.) spp. sēklas.

5.30.1.

Pistācijas

Pistacia vera L. augļi.

5.31.1.

Ceļmallapu sēklas

Plantago (L.) spp. sēklas.

5.32.1.

Redīsu sēklas

Raphanus sativus L. sēklas.

5.33.1.

Spinātu sēklas

Spinacia oleracea L. sēklas.

5.34.1.

Mārdadžu sēklas

Carduus marianus L. sēklas.

5.35.1.

Tomātu mīkstums [tomātu čagas]

Produkts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum L. tomātu sulas ražošanas laikā. Tas sastāv galvenokārt no tomātu mizām un sēklām.

Kopšķiedra

5.36.1.

Pelašķu sēklas

Achillea millefolium L. sēklas.

6.   Zāles lopbarība un rupjā lopbarība un no tās iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 6.1.1. | Lapu bietes | Beta spp. lapas. | |
| 6.2.1. | Graudaugi (14) | Veseli graudaugi vai to daļas. Tie var būt žāvēti, svaigi vai uzglabāti silosā. | |
| 6.3.1. | Salmi (14) | Labības salmi. | |
| 6.3.2. | Apstrādāti salmi (14)
   (15) | Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus. | Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH |
| 6.4.1. | Āboliņa milti | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaikus ar āboliņu. | Kopproteīns
  Kopšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.5.1. | Zāles lopbarības milti (16) [zāles milti] (16); [zaļie milti] (16) | Produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot, un atsevišķos gadījumos – sapresējot zāles lopbarības augus. | Kopproteīns
  Kopšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.1. | Uz lauka sakaltēta zāle [siens] | Jebkuras sugas zāle, kas sakaltēta uz lauka. | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.2. | Augstā temperatūrā sakaltēta zāle | Produkts, ko iegūst no zāles (visas sugas), kas ir mākslīgi sakaltēta (jebkādā veidā). | Kopproteīns
  Šķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.6.3. | Zāle, garšaugi, pākšaugi, [zaļbarība] | Svaigi, silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi, ko parasti dēvē par skābbarību, skābsienu, sienu vai zaļbarību. | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.7.1. | Kaņepju milti | Milti, ko iegūst, maļot sakaltētas Cannabis sativa L. lapas. | Kopproteīns |
| 6.7.2. | Kaņepju šķiedras | Produkts, ko iegūst, pārstrādājot zaļas, žāvētas un šķiedrainas kaņepes. | |
| 6.8.1. | Cūku pupu salmi | Salmi, ko iegūst no cūku pupām. | |
| 6.9.1. | Eļļas linu salmi | Eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi. | |
| 6.10.1. | Lucerna; [sējas lucerna] | Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi vai to daļas. | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.2. | Uz lauka sakaltēta lucerna; [uz lauka sakaltēta sējas lucerna] | Uz lauka žāvēta lucerna. | HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.3. | Augstā temperatūrā sakaltēta lucerna; [augstā temperatūrā sakaltēta sējas lucerna] | Mākslīgi sakaltēta lucerna jebkurā veidā. | Kopproteīns
  Kopšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.4. | Ekstrudēta lucerna; [ekstrudēta sējas lucerna] | Ekstrudētas sējas lucernas granulas. | |
| 6.10.5. | Lucernas milti; [sējas lucernas milti] (17) | Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot lucernu. Tas var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu. | Kopproteīns
  Kopšķiedra
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas |
| 6.10.6. | Lucernas atspiedas; [sējas lucernas atspiedas] | Kaltēts produkts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas. | Kopproteīns
  Kopšķiedra |
| 6.10.7. | Lucernas proteīna koncentrāts; [sējas lucernas proteīna koncentrāts] | Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus. | Kopproteīns
  Karotīns |
| 6.10.8. | Lucernas nosēdumi | Produkts, ko iegūst, ekstrahējot proteīnus no lucernas sulas. Tas var būt žāvēts. | Kopproteīns |
| 6.11.1. | Kukurūzas skābbarība | Zea mays L. ssp. mays augi vai daļas, kas uzglabātas silosā. | |
| 6.12.1. | Zirņu salmi | Pisum spp. salmi. | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

6.1.1.

Lapu bietes

Beta spp. lapas.

6.2.1.

Graudaugi (14)

Veseli graudaugi vai to daļas. Tie var būt žāvēti, svaigi vai uzglabāti silosā.

6.3.1.

Salmi (14)

Labības salmi.

6.3.2.

Apstrādāti salmi (14)
   (15)

Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus.

Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH

6.4.1.

Āboliņa milti

Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % lucernas (Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn) vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaikus ar āboliņu.

Kopproteīns

Kopšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.5.1.

Zāles lopbarības milti (16) [zāles milti] (16); [zaļie milti] (16)

Produkts, ko iegūst, sakaltējot, samaļot, un atsevišķos gadījumos – sapresējot zāles lopbarības augus.

Kopproteīns

Kopšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.1.

Uz lauka sakaltēta zāle [siens]

Jebkuras sugas zāle, kas sakaltēta uz lauka.

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.2.

Augstā temperatūrā sakaltēta zāle

Produkts, ko iegūst no zāles (visas sugas), kas ir mākslīgi sakaltēta (jebkādā veidā).

Kopproteīns

Šķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.6.3.

Zāle, garšaugi, pākšaugi, [zaļbarība]

Svaigi, silosā uzglabāti vai sakaltēti laukaugi, kuru sastāvā ir zāle, pākšaugi vai garšaugi, ko parasti dēvē par skābbarību, skābsienu, sienu vai zaļbarību.

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.7.1.

Kaņepju milti

Milti, ko iegūst, maļot sakaltētas Cannabis sativa L. lapas.

Kopproteīns

6.7.2.

Kaņepju šķiedras

Produkts, ko iegūst, pārstrādājot zaļas, žāvētas un šķiedrainas kaņepes.

6.8.1.

Cūku pupu salmi

Salmi, ko iegūst no cūku pupām.

6.9.1.

Eļļas linu salmi

Eļļas linu (Linum usitatissimum L.) salmi.

6.10.1.

Lucerna; [sējas lucerna]

Medicago sativa L. un Medicago var. Martyn augi vai to daļas.

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.2.

Uz lauka sakaltēta lucerna; [uz lauka sakaltēta sējas lucerna]

Uz lauka žāvēta lucerna.

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.3.

Augstā temperatūrā sakaltēta lucerna; [augstā temperatūrā sakaltēta sējas lucerna]

Mākslīgi sakaltēta lucerna jebkurā veidā.

Kopproteīns

Kopšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.4.

Ekstrudēta lucerna; [ekstrudēta sējas lucerna]

Ekstrudētas sējas lucernas granulas.

6.10.5.

Lucernas milti; [sējas lucernas milti] (17)

Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot lucernu. Tas var saturēt līdz 20 % āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir sakaltēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu.

Kopproteīns

Kopšķiedra

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % sausnas

6.10.6.

Lucernas atspiedas; [sējas lucernas atspiedas]

Kaltēts produkts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas.

Kopproteīns

Kopšķiedra

6.10.7.

Lucernas proteīna koncentrāts; [sējas lucernas proteīna koncentrāts]

Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus.

Kopproteīns

Karotīns

6.10.8.

Lucernas nosēdumi

Produkts, ko iegūst, ekstrahējot proteīnus no lucernas sulas. Tas var būt žāvēts.

Kopproteīns

6.11.1.

Kukurūzas skābbarība

Zea mays L. ssp. mays augi vai daļas, kas uzglabātas silosā.

6.12.1.

Zirņu salmi

Pisum spp. salmi.

7.   Citi augi, aļges un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.1.1. | Aļģes (18) | Dzīvas vai pārstrādātas aļģes neatkarīgi no to sagatavošanas veida, tostarp svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.2. | Žāvētas aļģes (18) | Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.3. | Aļģu milti (18) | Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 7.1.4. | Aļģu eļļa (18) | Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes. | Koptauki
  Mitrums, ja > 1 % |
| 7.1.5. | Aļģu ekstrakts (18); [aļģu pārtvaices produkts] (18) | Ūdeni saturošs vai alkoholisks aļģu ekstrakts, kas satur galvenokārt ogļhidrātus. | |
| 7.2.6. | Jūraszāļu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot lielaļģes, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. | Koppelni |
| 7.3.1. | Mizas (11) | Tīrītas un žāvētas koku un krūmu mizas. | Kopšķiedra |
| 7.4.1. | Kaltēti ziedi (11) | Uzturā lietojamu augu sakaltētu ziedu visas daļas un to sastāvdaļas. | Kopšķiedra |
| 7.5.1. | Kaltēti brokoļi | Produkts, ko iegūst, sakaltējot Brassica oleracea L. augus, kas pirms tam ir nomazgāti, sasmalcināti (griešana, pārslošana utt.) un no kuriem atdalīts ūdens. | |
| 7.6.1. | (Cukur)niedru melase | Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L. | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 30 % |
| 7.6.2. | (Cukur)niedres
  Daļēji atcukurota melase | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot saharozi no cukurniedru melases. | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Mitrums, ja > 28 % |
| 7.6.3. | (Niedru)cukurs [saharoze] | Cukurs, kas ekstrahēts no cukurniedrēm, izmantojot ūdeni. | Saharoze |
| 7.6.4. | Cukurniedru rauši | Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot cukuru no cukurniedrēm. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras. | Kokšķiedra |
| 7.7.1. | Kaltētas lapas (11) | Uzturā lietojamu augu žāvētas lapas un to daļas. | Kokšķiedra |
| 7.8.1. | Lignoceluloze (11) | Produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes. | Kokšķiedra |
| 7.9.1. | Lakricas saknes | Glycyrrhiza L. saknes. | |
| 7.10.1. | Piparmētra | Produkts, ko iegūst, sakaltējot augus Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.)virszemes daļas, neatkarīgi no to sagatavošanas veida. | |
| 7.11.1. | Kaltēti spināti | Produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L., neatkarīgi no tā sagatavošanas veida. | |
| 7.12.1. | Mojave yucca | Pulverizēts augs Yucca schidigera Roezl. | Kokšķiedra |
| 7.13.1. | Ogleklis; [kokogles] | Produkts, ko iegūst, karbonizējot organiskos augu materiālus. | Kokšķiedra |
| 7.14.1. | Koksne (11) | Ķīmiski neapstrādāta nobriedusi koksne vai koksnes šķiedras. | Kokšķiedra |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

7.1.1.

Aļģes (18)

Dzīvas vai pārstrādātas aļģes neatkarīgi no to sagatavošanas veida, tostarp svaigas, atdzesētas vai saldētas aļģes.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.2.

Žāvētas aļģes (18)

Produkts, ko iegūst, žāvējot aļģes. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.3.

Aļģu milti (18)

Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

7.1.4.

Aļģu eļļa (18)

Aļģu eļļas ražošanas produkts, ko iegūst, ekstrahējot aļģes.

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

7.1.5.

Aļģu ekstrakts (18); [aļģu pārtvaices produkts] (18)

Ūdeni saturošs vai alkoholisks aļģu ekstrakts, kas satur galvenokārt ogļhidrātus.

7.2.6.

Jūraszāļu milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot lielaļģes, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu.

Koppelni

7.3.1.

Mizas (11)

Tīrītas un žāvētas koku un krūmu mizas.

Kopšķiedra

7.4.1.

Kaltēti ziedi (11)

Uzturā lietojamu augu sakaltētu ziedu visas daļas un to sastāvdaļas.

Kopšķiedra

7.5.1.

Kaltēti brokoļi

Produkts, ko iegūst, sakaltējot Brassica oleracea L. augus, kas pirms tam ir nomazgāti, sasmalcināti (griešana, pārslošana utt.) un no kuriem atdalīts ūdens.

7.6.1.

(Cukur)niedru melase

Sīrupveida produkts, ko iegūst, ražojot vai rafinējot cukuru no Saccharum L.

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 30 %

7.6.2.

(Cukur)niedres

Daļēji atcukurota melase

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot saharozi no cukurniedru melases.

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Mitrums, ja > 28 %

7.6.3.

(Niedru)cukurs [saharoze]

Cukurs, kas ekstrahēts no cukurniedrēm, izmantojot ūdeni.

Saharoze

7.6.4.

Cukurniedru rauši

Produkts, ko iegūst, ar ūdens palīdzību ekstrahējot cukuru no cukurniedrēm. Tas sastāv galvenokārt no šķiedras.

Kokšķiedra

7.7.1.

Kaltētas lapas (11)

Uzturā lietojamu augu žāvētas lapas un to daļas.

Kokšķiedra

7.8.1.

Lignoceluloze (11)

Produkts, ko iegūst, mehāniski pārstrādājot neapstrādātu, dabiski kaltētu koksni, un kas sastāv galvenokārt no lignocelulozes.

Kokšķiedra

7.9.1.

Lakricas saknes

Glycyrrhiza L. saknes.

7.10.1.

Piparmētra

Produkts, ko iegūst, sakaltējot augus Mentha apicata, Mentha piperita vai Mentha viridis (L.)virszemes daļas, neatkarīgi no to sagatavošanas veida.

7.11.1.

Kaltēti spināti

Produkts, ko iegūst, sakaltējot augu Spinacia oleracea L., neatkarīgi no tā sagatavošanas veida.

7.12.1.

Mojave yucca

Pulverizēts augs Yucca schidigera Roezl.

Kokšķiedra

7.13.1.

Ogleklis; [kokogles]

Produkts, ko iegūst, karbonizējot organiskos augu materiālus.

Kokšķiedra

7.14.1.

Koksne (11)

Ķīmiski neapstrādāta nobriedusi koksne vai koksnes šķiedras.

Kokšķiedra

8.   Piena produkti un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.1.1 | Sviests un sviesta produkti | Sviests un produkti, kas iegūti sviesta ražošanas vai pārstrādes procesā (piemēram, sviesta serums), ja nav minēti atsevišķi. | Kopproteīns
  Koptauki
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 6 % |
| 8.2.1 | Paniņas / paniņu koncentrāts / paniņu pulveris (19) | Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.
  Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu. | Kopproteīns
  Koptauki
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 6 % |
| 8.3.1 | Kazeīns | Produkts, ko iegūst, žāvējot no vājpiena vai paniņām ar skābēm vai himozīnu. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 10 % |
| 8.4.1 | Kazeināts | Produkts, ko iegūst no biezpiena vai kazeīna, izmantojot neitralizējošas vielas un žāvēšanu. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 10 % |
| 8.5.1 | Siers un siera produkti | Siers un produkti, kas iegūti no siera un no produktiem uz piena bāzes. | Kopproteīns
  Koptauki |
| 8.6.1 | Jaunpiens | Zīdītāju dzīvnieku piena dziedzeru sekrēts laikā līdz piecām dienām pēc atnešanās. | Kopproteīns |
| 8.7.1 | Piena pārstrādes blakusprodukti | Piena pārstrādes procesu blakusprodukti (ieskaitot, bet ne tikai: Piena pārstrādes izejvielu atlikumi, centrifūgu vai separatoru nosēdumi, pienu saturoši ūdeņi, piena minerālvielas). | Mitruma saturs
  Kopproteīns
  Koptauki
  Cukuru saturs |
| 8.8.1 | Fermentēta piena produkti | Produkti, kas iegūti piena fermentācijā (piemēram, jogurts u.c.) | Kopproteīns
  Koptauki |
| 8.9.1 | Laktoze | Cukurs, ko iegūst no piena vai sūkalām ar attīrīšanu un žāvēšanu. | Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 8.10.1 | Piens / piena koncentrāts / piena pulveris (19) | Piena dziedzeru normālas darbības sekrēts no vienas vai vairākām slaukšanas reizēm. Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 8.11.1 | Vājpiens / vājpiena koncentrāts / vājpiena pulveris (19) | Piens, kura tauku saturs samazināts ar separēšanu
  Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 8.12.1 | Piena tauki | Produkts, ko iegūst, krejojot pienu. | Koptauki |
| 8.13.1 | Piena olbaltumvielu pulveris | Produkts, kas iegūts, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena izdalītas olbaltumvielas. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.14.1 | Kondensēts un ietvaicēts piens un to produkti | Kondensēts un ietvaicēts piens un produkti, kas rodas šo produktu ražošanas vai pārstrādes procesā. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 8.15.1 | Piena permeāts / piena permeāta pulveris (19) | Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai), un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.
  Var būt izmantota apgrieztā osmoze un žāvēšana. | Koppelni
  Kopproteīns
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.16.1 | Piena retentāts / piena retentāta pulveris (19) | Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).
  Var izmantot žāvēšanu. | Kopproteīns
  Koppelni
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.17.1 | Sūkalas / sūkalu koncentrāts / sūkalu pulveris (19) | Siera, biezpiena vai kazeīna ražošanas vai tiem līdzīgu procesu produkts.
  Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu. | Kopproteīns
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 %
  Koppelni |
| 8.18.1 | Bezlaktozes sūkalas / bezlaktozes sūkalu pulveris (19) | Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze.
  Var izmantot žāvēšanu. | Kopproteīns
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 %
  Koppelni |
| 8.19.1 | Sūkalu proteīns / sūkalu proteīna pulveris (19) | Produkts, kas iegūts, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena sūkalām izdalītas olbaltumvielas. Var izmantot žāvēšanu. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.20.1 | Demineralizētas bezlaktozes sūkalas / demineralizētu bezlaktozes sūkalu pulveris (19) | Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze un minerālvielas.
  Var izmantot žāvēšanu. | Kopproteīns
  Laktoze
  Koppelni
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.21.1 | Sūkalu permeāts / sūkalu permeāta pulveris (19) | Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai), un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.
  Var būt izmantota apgrieztā osmoze un žāvēšana. | Koppelni
  Kopproteīns
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 8.22.1 | Sūkalu retentāts / sūkalu retentāta pulveris (19) | Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).
  Var izmantot žāvēšanu. | Kopproteīns
  Koppelni
  Laktoze
  Mitruma saturs, ja > 8 % |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligātās deklarācijas

8.1.1

Sviests un sviesta produkti

Sviests un produkti, kas iegūti sviesta ražošanas vai pārstrādes procesā (piemēram, sviesta serums), ja nav minēti atsevišķi.

Kopproteīns

Koptauki

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 6 %

8.2.1

Paniņas / paniņu koncentrāts / paniņu pulveris (19)

Produkts, ko iegūst, kuļot sviestu no krējuma, vai līdzīgos procesos.

Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu.

Kopproteīns

Koptauki

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 6 %

8.3.1

Kazeīns

Produkts, ko iegūst, žāvējot no vājpiena vai paniņām ar skābēm vai himozīnu.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 10 %

8.4.1

Kazeināts

Produkts, ko iegūst no biezpiena vai kazeīna, izmantojot neitralizējošas vielas un žāvēšanu.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 10 %

8.5.1

Siers un siera produkti

Siers un produkti, kas iegūti no siera un no produktiem uz piena bāzes.

Kopproteīns

Koptauki

8.6.1

Jaunpiens

Zīdītāju dzīvnieku piena dziedzeru sekrēts laikā līdz piecām dienām pēc atnešanās.

Kopproteīns

8.7.1

Piena pārstrādes blakusprodukti

Piena pārstrādes procesu blakusprodukti (ieskaitot, bet ne tikai: Piena pārstrādes izejvielu atlikumi, centrifūgu vai separatoru nosēdumi, pienu saturoši ūdeņi, piena minerālvielas).

Mitruma saturs

Kopproteīns

Koptauki

Cukuru saturs

8.8.1

Fermentēta piena produkti

Produkti, kas iegūti piena fermentācijā (piemēram, jogurts u.c.)

Kopproteīns

Koptauki

8.9.1

Laktoze

Cukurs, ko iegūst no piena vai sūkalām ar attīrīšanu un žāvēšanu.

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 5 %

8.10.1

Piens / piena koncentrāts / piena pulveris (19)

Piena dziedzeru normālas darbības sekrēts no vienas vai vairākām slaukšanas reizēm. Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 5 %

8.11.1

Vājpiens / vājpiena koncentrāts / vājpiena pulveris (19)

Piens, kura tauku saturs samazināts ar separēšanu

Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 5 %

8.12.1

Piena tauki

Produkts, ko iegūst, krejojot pienu.

Koptauki

8.13.1

Piena olbaltumvielu pulveris

Produkts, kas iegūts, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena izdalītas olbaltumvielas.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.14.1

Kondensēts un ietvaicēts piens un to produkti

Kondensēts un ietvaicēts piens un produkti, kas rodas šo produktu ražošanas vai pārstrādes procesā.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 5 %

8.15.1

Piena permeāts / piena permeāta pulveris (19)

Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai), un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.

Var būt izmantota apgrieztā osmoze un žāvēšana.

Koppelni

Kopproteīns

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.16.1

Piena retentāts / piena retentāta pulveris (19)

Produkts, ko iegūst piena ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).

Var izmantot žāvēšanu.

Kopproteīns

Koppelni

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.17.1

Sūkalas / sūkalu koncentrāts / sūkalu pulveris (19)

Siera, biezpiena vai kazeīna ražošanas vai tiem līdzīgu procesu produkts.

Var izmantot koncentrēšanu vai žāvēšanu.

Kopproteīns

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

Koppelni

8.18.1

Bezlaktozes sūkalas / bezlaktozes sūkalu pulveris (19)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze.

Var izmantot žāvēšanu.

Kopproteīns

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

Koppelni

8.19.1

Sūkalu proteīns / sūkalu proteīna pulveris (19)

Produkts, kas iegūts, žāvējot ar ķīmiskām vai fizikālām metodēm no piena sūkalām izdalītas olbaltumvielas. Var izmantot žāvēšanu.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.20.1

Demineralizētas bezlaktozes sūkalas / demineralizētu bezlaktozes sūkalu pulveris (19)

Sūkalas, no kurām daļēji izdalīta laktoze un minerālvielas.

Var izmantot žāvēšanu.

Kopproteīns

Laktoze

Koppelni

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.21.1

Sūkalu permeāts / sūkalu permeāta pulveris (19)

Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (kas iziet cauri membrānai), un no kura var būt daļēji izdalīta laktoze.

Var būt izmantota apgrieztā osmoze un žāvēšana.

Koppelni

Kopproteīns

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

8.22.1

Sūkalu retentāts / sūkalu retentāta pulveris (19)

Produkts, ko iegūst piena sūkalu ultrafiltrācijas, nanofiltrācijas vai mikrofiltrācijas procesā (ko aiztur membrāna).

Var izmantot žāvēšanu.

Kopproteīns

Koppelni

Laktoze

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.   Sauszemes dzīvnieku produkti un no tiem iegūti produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| 9.1.1 | Dzīvnieku blakusprodukti (20) | Sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas, svaigas saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.2.1 | Dzīvnieku tauki (20) | Produkts, kas sastāv no sauszemes siltasiņu dzīvnieku taukiem. | Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 1 % |
| 9.3.1 | Apikultūras blakusprodukti | Pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi. | Saharozē izteikts kopējais cukuru saturs |
| 9.4.1 | Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (20) | Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, kaltējot un smalcinot sauszemes siltasiņu dzīvniekus vai to daļas, kas var būt daļēji attaukotas ar ekstrakcijas paņēmienu vai taukus atdalot fiziski. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.5.1 | Želatīna ražošanas procesa proteīni (20) | Pārtikas kvalitātes dzīvnieku izcelsmes žāvēti proteīni no želatīna ražošanas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.6.1 | Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts (20) | Dzīvnieku olbaltumvielu hidrolizāts, kas iegūts, dzīvnieku proteīnu noārdot ar mikroorganismiem vai enzīmiem. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.7.1 | Asins milti (20) | Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.8.1 | Asins produkti (20) | Produkti, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tiem pieskaitāma žāvēta/saldēta/ šķidra asins plazma, žāvētas asinis, žāvēti/saldēti/ šķidri sarkanie asinsķermenīši, vai to frakcijas un maisījumi. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.9.1 | Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi] | Visi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes materiālus, tostarp restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs, cepšanai lietotu eļļu. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.10.1 | Kolagēns (20) | Proteīna produkts, ko iegūst no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.11.1 | Spalvu milti | Produkts, ko iegūst, žāvējot un termiski apstrādājot kautu dzīvnieku spalvas, tas var būt hidrolizēts. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.12.1 | Želatīns (20) | Dabīgs šķīstošs želējošs vai neželējošs proteīns, ko iegūst no dzīvnieku kaulu, ādu un cīpslu kolagēna, ko daļēji hidrolizējot. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.13.1 | Dradži (20) | Produkts, ko iegūst no speķa, taukaudiem, un citiem ar ekstrakciju iegūtiem vai fiziski izņemtiem dzīvnieku izcelsmes taukiem, svaigs, saldēts vai kaltēts. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.14.1 | Dzīvnieku izcelsmes produkti (20) | Produkti, kas komerciālu apsvērumu, ražošanas vai iepakošanas brāķa vai citu defektu dēļ, kas apdraud sabiedrības vai dzīvnieku veselību, vairs nav paredzēti izmantošanai pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 9.15.1 | Olas | Veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās. | |
| 9.15.2 | Olas baltums | Produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas, pasterizēts vai denaturēts. | Kopproteīns
  Denaturizēšanas metode, ja vajadzīgs |
| 9.15.3 | Olu produkti, kaltēti | Produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas, vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 9.15.4 | Cukurots olu pulveris | Kaltētas cukurotas olas vai to daļas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 9.15.5 | Olu čaumalas, kaltētas | Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc to satura (olas dzeltenuma un olas baltuma savākšanas. Čaumalas ir kaltētas. | Koppelni |
| 9.16.1 | Sauszemes bezmugurkaulnieki (20) | Sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti. | |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligātās deklarācijas

9.1.1

Dzīvnieku blakusprodukti (20)

Sauszemes siltasiņu dzīvnieki vai to daļas, svaigas saldētas, vārītas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.2.1

Dzīvnieku tauki (20)

Produkts, kas sastāv no sauszemes siltasiņu dzīvnieku taukiem.

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 1 %

9.3.1

Apikultūras blakusprodukti

Pārstrādāts vai nepārstrādāts medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss, ziedputekšņi.

Saharozē izteikts kopējais cukuru saturs

9.4.1

Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas (20)

Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, kaltējot un smalcinot sauszemes siltasiņu dzīvniekus vai to daļas, kas var būt daļēji attaukotas ar ekstrakcijas paņēmienu vai taukus atdalot fiziski.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.5.1

Želatīna ražošanas procesa proteīni (20)

Pārtikas kvalitātes dzīvnieku izcelsmes žāvēti proteīni no želatīna ražošanas.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.6.1

Dzīvnieku proteīnu hidrolizāts (20)

Dzīvnieku olbaltumvielu hidrolizāts, kas iegūts, dzīvnieku proteīnu noārdot ar mikroorganismiem vai enzīmiem.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.7.1

Asins milti (20)

Produkts, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.8.1

Asins produkti (20)

Produkti, ko iegūst, termiski apstrādājot kautu siltasiņu dzīvnieku asinis vai asiņu frakcijas; tiem pieskaitāma žāvēta/saldēta/ šķidra asins plazma, žāvētas asinis, žāvēti/saldēti/ šķidri sarkanie asinsķermenīši, vai to frakcijas un maisījumi.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.9.1

Ēdināšanas atkritumi [ēdināšanai izmantojamie pārtikas atkritumi]

Visi pārtikas atkritumi, kas satur dzīvnieku izcelsmes materiālus, tostarp restorānos, sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos un virtuvēs, arī centrālajās virtuvēs un mājsaimniecību virtuvēs, cepšanai lietotu eļļu.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.10.1

Kolagēns (20)

Proteīna produkts, ko iegūst no dzīvnieku kauliem, ādām un cīpslām.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.11.1

Spalvu milti

Produkts, ko iegūst, žāvējot un termiski apstrādājot kautu dzīvnieku spalvas, tas var būt hidrolizēts.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.12.1

Želatīns (20)

Dabīgs šķīstošs želējošs vai neželējošs proteīns, ko iegūst no dzīvnieku kaulu, ādu un cīpslu kolagēna, ko daļēji hidrolizējot.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.13.1

Dradži (20)

Produkts, ko iegūst no speķa, taukaudiem, un citiem ar ekstrakciju iegūtiem vai fiziski izņemtiem dzīvnieku izcelsmes taukiem, svaigs, saldēts vai kaltēts.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.14.1

Dzīvnieku izcelsmes produkti (20)

Produkti, kas komerciālu apsvērumu, ražošanas vai iepakošanas brāķa vai citu defektu dēļ, kas apdraud sabiedrības vai dzīvnieku veselību, vairs nav paredzēti izmantošanai pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 8 %

9.15.1

Olas

Veselas Gallus gallus L. olas ar čaumalu vai bez tās.

9.15.2

Olas baltums

Produkts, ko iegūst pēc olas čaumalas un olas dzeltenuma atdalīšanas, pasterizēts vai denaturēts.

Kopproteīns

Denaturizēšanas metode, ja vajadzīgs

9.15.3

Olu produkti, kaltēti

Produkti, kas sastāv no pasterizētām kaltētām olām bez čaumalas, vai kaltēta olas baltuma un kaltēta olu dzeltenuma maisījuma dažādās attiecībās.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 5 %

9.15.4

Cukurots olu pulveris

Kaltētas cukurotas olas vai to daļas.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 5 %

9.15.5

Olu čaumalas, kaltētas

Produkts, ko iegūst no mājputnu olām pēc to satura (olas dzeltenuma un olas baltuma savākšanas. Čaumalas ir kaltētas.

Koppelni

9.16.1

Sauszemes bezmugurkaulnieki (20)

Sauszemes bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti.

10.   Zivis, citi ūdens vides organismi un no tiem iegūtie produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| 10.1.1 | Ūdens vides bezmugurkaulnieki (21) | Jūras bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti. | |
| 10.2.1 | Ūdens vides dzīvnieku blakusprodukti (21) | Izcelsme ir iestādes vai uzņēmumi, kuros sagatavo vai ražo produktus cilvēku pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni |
| 10.3.1 | Vēžveidīgo milti | Produkts, ko iegūst karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.4.1 | Zivis (22) | Zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, sagatavotas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas. | Kopproteīns
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.4.2 | Zivju milti (22) | Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienots zivju buljons. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.4.3 | Zivju buljons | Kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot. | Kopproteīns
  Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 5 % |
| 10.4.4 | Zivju proteīna hidrolizāts | Produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, parasti koncentrēts kaltējot. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.4.5 | Zivju asaku milti | Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivju daļas. Tā galvenā sastāvdaļa ir zivju asakas. | Koppelni |
| 10.4.6 | Zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piemēram, mencu aknu eļļa). | Koptauki
  Mitruma saturs, ja > 1 % |
| 10.4.7 | Hidrogenēta zivju eļļa | Eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu. | Mitruma saturs, ja > 1 % |
| 10.5.1 | Krila eļļa | Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu. | Mitruma saturs, ja > 1 % |
| 10.5.2 | Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts | Produkts, ko iegūst krilu vai to daļu fermentatīvā noārdīšanā, parasti koncentrēts kaltējot. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.6.1 | Jūras annelīda milti | Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot jūras annelīdu, arī Nereis virens.M. Sars vai tā daļas. | Tauki
  Pelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.7.1 | Jūras zooplanktona milti | Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piemēram, krilu. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.7.2 | Jūras zooplanktona eļļa | Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu. | Mitruma saturs, ja > 1 % |
| 10.8.1 | Molusku milti | Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes vai to daļas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |
| 10.9.1 | Kalmāru milti | Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot kalmārus vai kalmāru daļas. | Kopproteīns
  Koptauki
  Koppelni, ja > 20 %
  Mitruma saturs, ja > 8 % |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligātās deklarācijas

10.1.1

Ūdens vides bezmugurkaulnieki (21)

Jūras bezmugurkaulnieki visos dzīves posmos vai to daļas, izņemot cilvēkiem un dzīvniekiem patogēnās sugas; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti.

10.2.1

Ūdens vides dzīvnieku blakusprodukti (21)

Izcelsme ir iestādes vai uzņēmumi, kuros sagatavo vai ražo produktus cilvēku pārtikai; apstrādāti vai neapstrādāti, svaigi, saldēti, kaltēti.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni

10.3.1

Vēžveidīgo milti

Produkts, ko iegūst karsējot, presējot un kaltējot vēžveidīgos vai to daļas, arī savvaļas un akvakultūrā audzētās garneles.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.4.1

Zivis (22)

Zivis vai to daļas: svaigas, saldētas, sagatavotas, apstrādātas ar skābi vai kaltētas.

Kopproteīns

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.4.2

Zivju milti (22)

Produkts, kas iegūts, termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivis vai to daļas, un kam pirms kaltēšanas pievienots zivju buljons.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.4.3

Zivju buljons

Kondensēts produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus, un kas atdalīts un stabilizēts paskābinot vai kaltējot.

Kopproteīns

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 5 %

10.4.4

Zivju proteīna hidrolizāts

Produkts, ko iegūst zivju vai to daļu hidrolīzē ar skābi, parasti koncentrēts kaltējot.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.4.5

Zivju asaku milti

Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot, presējot un kaltējot zivju daļas. Tā galvenā sastāvdaļa ir zivju asakas.

Koppelni

10.4.6

Zivju eļļa

Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu (var norādīt ziņas par sugu, piemēram, mencu aknu eļļa).

Koptauki

Mitruma saturs, ja > 1 %

10.4.7

Hidrogenēta zivju eļļa

Eļļa, ko iegūst, hidrogenējot zivju eļļu.

Mitruma saturs, ja > 1 %

10.5.1

Krila eļļa

Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras planktona krila un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu.

Mitruma saturs, ja > 1 %

10.5.2

Krila proteīna koncentrāta hidrolizāts

Produkts, ko iegūst krilu vai to daļu fermentatīvā noārdīšanā, parasti koncentrēts kaltējot.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.6.1

Jūras annelīda milti

Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot jūras annelīdu, arī Nereis virens.M. Sars vai tā daļas.

Tauki

Pelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.7.1

Jūras zooplanktona milti

Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot, presējot un kaltējot jūras zooplanktonu, piemēram, krilu.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.7.2

Jūras zooplanktona eļļa

Eļļu iegūst no sagatavota un presēta jūras zooplanktona un ko atdala no ūdens ar centrifugēšanu.

Mitruma saturs, ja > 1 %

10.8.1

Molusku milti

Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot moluskus, arī kalmārus un gliemenes vai to daļas.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

10.9.1

Kalmāru milti

Produkts, ko iegūst termiski apstrādājot un kaltējot kalmārus vai kalmāru daļas.

Kopproteīns

Koptauki

Koppelni, ja > 20 %

Mitruma saturs, ja > 8 %

11.   Minerālvielas un no to produkti

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| 11.1.1 | Kalcija karbonāts (23) [Kaļķakmens] | Produkts, ko iegūst sasmalcinot kalcija karbonāta iežus vai izgulsn'jot no skāba šķīduma. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.2 | Kaļķi saturoši jūras gliemežvāki | Dabīgas izcelsmes produkts, sasmalcināts vai granulēts, piemēram, austeru gliemežvāki vai jūras gliemežvāki. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.3 | Kalcija un magnija karbonāts | Kalcija un magnija karbonāta dabīgs maisījums | Kalcijs, magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.4 | Fosfātkaļķakmens | Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm, sasmalcināts vai granulēts | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.5 | Litotamns | Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.)), sasmalcināts vai granulēts | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.6 | Kalcija hlorīds | Tehniskais kalcija hlorīds | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.7 | Kalcija hidroksīds | Tehniskais kalcija hidroksīds | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.8 | Bezūdens kalcija sulfāts | Tehniskais bezūdens kalcija sulfāts, ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.9 | Kalcija sulfāta pushidrāts | Tehniskais kalcija sulfāta pushidrāts, ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.10 | Kalcija sulfāta dihidrāts | Tehniskais bezūdens kalcija sulfāts, ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.11 | Organisko skābju kalcija sāļi (24) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi. | Kalcijs, organiskā skābe |
| 11.1.12 | Kalcija oksīds | Tehniskais kalcija oksīds, ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.13 | Kalcija glikonāts | Glikonskābes kalcija sāls Ca(C6H11O7)2 un tā hidrāti. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.15 | Kalcija sulfāts karbonāts | Produkts, kas rodas nātrija karbonāta ražošanas procesā. | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.1.16 | Kalcija pidolāts | Tehniskais kalcija L-pidolāts | Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.2.1 | Magnija oksīds | Kalcinētais magnija oksīds (MgO) ar MGO saturu ne mazāku par 70 %. | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.2 | Magnija sulfāta heptahidrāts | Tehniskais magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O). | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.3 | Magnija sulfāta monohidrāts | Tehniskais magnija sulfāts (MgSO4 × H2O). | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 % |
| 11.2.4 | Bezūdens magnija sulfāts | Tehniskais bezūdens magnija sulfāts (MgSO4 × H2O). | Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.5 | Magnija propionāts | Tehniskais magnija propionāts | Magnijs |
| 11.2.6 | Magnija hlorīds | Tehniskais magnija hlorīds, vai šķīdumā, kas rodas pēc jūras ūdens dabīgas koncentrēšanas, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds. | Magnijs, hlors, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.7 | Magnija karbonāts | Dabīgais magnija karbonāts. | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.8 | Magnija hidroksīds | Tehniskais magnija hidroksīds. | Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.9 | Magnija kālija sulfāts | Tehniskais magnija kālija sulfāts. | Magnijs, kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.2.10 | Organisko skābju magnija sāļi (24) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi. | Magnijs, organiskā skābe |
| 11.3.1 | Dikalcija fosfāts (25) [Kalcija hidrogēnortofosfāts] | Tehniskais kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem, vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × H2O).
  Ca/P > 1,2 | Kalcijs, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.3.2 | Mono-dikalcija fosfāts | Ķīmisks produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)
  0,8 < Ca/P < 1,3 | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 % |
| 11.3.3 | Monodikalcija fosfāts; [Kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts] | Tehniskais kalcija bisdihidrogēnfosfāts (Ca(H2PO4)2 × H2O)
  Ca/P < 0,9 | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.4 | Trikalcija fosfāts; [Trikalcija ortofosfāts] | Tehniskais trikalcija fosfāts, ko iegūst no kauliem, vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O)
  Ca/P > 1,3 | Kalcijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.5 | Kalcija magnija fosfāts | Tehniskais kalcija magnija fosfāts. | Kalcijs, magnijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.6 | Defluorēts fosfāts | Dabīgs fosfāts, kas ir apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts attīrīšanai no nevajadzīgajiem piemaisījumiem. | Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 % |
| 11.3.7 | Dikalcija pirofosfāts; [Dikalcija difosfāts] | Tehniskais dikalcija pirofosfāts. | Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.8 | Magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta. | Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.3.9 | Nātrija kalcija magnija fosfāts | Produkts, kas sastāv no tehniskā nātrija kalcija magnija fosfāta. | Kop. fosfors, magnijs, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.10 | Mononātrija fosfāts; [Nātrija dihidrogēndiortofosfāts] | Tehniskais mononātrija fosfāts
  (NaH2PO4 × H2O) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.11 | Dinātrija fosfāts; [Dinātrija hidrogēnortofosfāts] | Tehniskais dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × H2O). | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.12 | Trinātrija fosfāts; [Trinātrija ortofosfāts] | Tehniskais trinātrija fosfāts (Na3PO4) | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.13 | Nātrija pirofosfāts; [Tetranātrija difosfāts] | Tehniskais nātrija pirofosfāts. | Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.14 | Monokālija fosfāts; [Kālija dihidrogēndiortofosfāts] | Tehniskais monokālija fosfāts (KH2PO4 × H2O) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.15 | Dikālija fosfāts; [Dikālija hidrogēnortofosfāts] | Tehniskais dikālija fosfāts (K2HPO4 × H2O) | Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.16 | Kalcija nātrija fosfāts | Tehniskais kalcija nātrija fosfāts. | Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.17 | Monoamonija fosfāts; [Amonija dihidrogēnortofosfāts] | Tehniskais monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) | Kop.slāpeklis, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.18 | Diamonija fosfāts; [Diamonija hidrogēnortofosfāts] | Tehniskais diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4) | Kop. slāpeklis
  Kop. fosfors
  2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.19 | Nātrija tripolifosfāts [Pentanātrija trifosfāts] | Tehniskais nātrija tripolifosfāts. | Kop. fosfors
  Nātrijs
  2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.20 | Nātrija magnija fosfāts | Tehniskais nātrija magnija fosfāts. | Kop. fosfors, magnijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.21 | Magnija hipofosfīts | Tehniskais magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O) | Magnijs
  Kop. fosfors
  2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 % |
| 11.3.22 | Atlīmēti kaulu milti | Atlīmēti, sterilizēti un malti kauli, no kuriem atdalītas taukvielas. | Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.3.23 | Kaulu pelni | Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerālais atlikums. | Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.1 | Nātrija hlorīds (23) | Tehniskais nātrija hlorīds, vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot iegūst no sāls šķīduma (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls), vai sasmalcinot akmeņsāli. | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.2 | Nātrija bikarbonāts [Nātrija hidrogēnkarbonāts] | Tehniskais nātrija bikarbonāts (NaHCO3) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.3 | Nātrija amonija (bi)karbonāts [Nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts] | Produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanas procesā, zīmju veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts maks. 5 %). | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.4 | Nātrija karbonāts | Tehniskais nātrija karbonāts (Na2CO3) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.5 | Nātrija seskvikarbonāts [Trinātrija hidrogēnkarbonāts] | Tehniskais nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2) | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.6 | Nātrija sulfāts | Tehniskais nātrija sulfāts. | Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.4.7 | Organisko skābju nātrija sāļi | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi. | Nātrijs, organiskā skābe |
| 11.5.1 | Kālija hlorīds | Tehniskais kālija hlorīds, vai produkts, ko iegūst, sasmalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu. | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.2 | Kālija sulfāts | Tehniskais kālija sulfāts (K2SO4) | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.3 | Kālija karbonāts | Tehniskais kālija karbonāts (K2CO3). | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.4 | Kālija bikarbonāts [Kālija hidrgēnkarbonāts] | Tehniskais kālija bikarbonāts (KHCO3). | Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 % |
| 11.5.5 | Organisko skābju kālija sāļi (24) | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi. | Kālijs, organiskā skābe |
| 11.6.1 | Sēra ziedi | Tehniskais pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, kas rodas naftas pārstrādes procesos, ko izmanto sēra ražotāji. | Sērs |
| 11.7.1 | Atapulgīts | Dabīgs magnija-alumīnija-silīcija minerāls. | Magnijs |
| 11.7.2 | Kvarcs | Dabīgs minerāls, ko iegūst, sasmalcinot kvarca avotus. | |
| 11.7.3 | Kristobalīts | Silīcija dioksīds, kas rodas kvarca pārkristalizācijā. | |
| 11.8.1 | Amonija sulfāts | Tehniskais amonija sulfāts((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē. | Slāpeklis kopproteīna veidā, sērs |
| 11.8.2 | Amonija sulfāta šķīdums | Amonija sulfāta ūdens šķīdumi ar amonija sulfāta saturu vismaz 35 % | Slāpeklis kopproteīna veidā |
| 11.8.3 | Organisko skābju amonija sāļi | Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi. | Slāpeklis kopproteīna veidā, organiskā skābe |
| 11.8.4 | Amonija laktāts | Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Amonija laktāts, kas rodas piena sūkalu fermentācijā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, un satur vismaz 44 % slāpekļa, kas izteikts kopproteīna veidā. | Slāpeklis kopproteīna veidā, koppelni |
| 11.8.5 | Amonija acetāts | Amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 %) | Slāpeklis kopproteīna veidā |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligātās deklarācijas

11.1.1

Kalcija karbonāts (23) [Kaļķakmens]

Produkts, ko iegūst sasmalcinot kalcija karbonāta iežus vai izgulsn'jot no skāba šķīduma.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.2

Kaļķi saturoši jūras gliemežvāki

Dabīgas izcelsmes produkts, sasmalcināts vai granulēts, piemēram, austeru gliemežvāki vai jūras gliemežvāki.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.3

Kalcija un magnija karbonāts

Kalcija un magnija karbonāta dabīgs maisījums

Kalcijs, magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.4

Fosfātkaļķakmens

Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm, sasmalcināts vai granulēts

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.5

Litotamns

Dabīgas izcelsmes produkts, ko iegūst no jūras kaļķakmens aļģēm (Phymatolithon calcareum (Pall.)), sasmalcināts vai granulēts

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.6

Kalcija hlorīds

Tehniskais kalcija hlorīds

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.7

Kalcija hidroksīds

Tehniskais kalcija hidroksīds

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.8

Bezūdens kalcija sulfāts

Tehniskais bezūdens kalcija sulfāts, ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.9

Kalcija sulfāta pushidrāts

Tehniskais kalcija sulfāta pushidrāts, ko iegūst, daļēji dehidratējot kalcija sulfāta dihidrātu.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.10

Kalcija sulfāta dihidrāts

Tehniskais bezūdens kalcija sulfāts, ko iegūst, sasmalcinot bezūdens kalcija sulfātu vai hidratējot kalcija sulfāta pushidrātu.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.11

Organisko skābju kalcija sāļi (24)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kalcija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi.

Kalcijs, organiskā skābe

11.1.12

Kalcija oksīds

Tehniskais kalcija oksīds, ko iegūst, apdedzinot dabīgo kaļķakmeni.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.13

Kalcija glikonāts

Glikonskābes kalcija sāls Ca(C6H11O7)2 un tā hidrāti.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.15

Kalcija sulfāts karbonāts

Produkts, kas rodas nātrija karbonāta ražošanas procesā.

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.1.16

Kalcija pidolāts

Tehniskais kalcija L-pidolāts

Kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.2.1

Magnija oksīds

Kalcinētais magnija oksīds (MgO) ar MGO saturu ne mazāku par 70 %.

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.2

Magnija sulfāta heptahidrāts

Tehniskais magnija sulfāts (MgSO4 × 7 H2O).

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.3

Magnija sulfāta monohidrāts

Tehniskais magnija sulfāts (MgSO4 × H2O).

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 15 %

11.2.4

Bezūdens magnija sulfāts

Tehniskais bezūdens magnija sulfāts (MgSO4 × H2O).

Magnijs, sērs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.5

Magnija propionāts

Tehniskais magnija propionāts

Magnijs

11.2.6

Magnija hlorīds

Tehniskais magnija hlorīds, vai šķīdumā, kas rodas pēc jūras ūdens dabīgas koncentrēšanas, no kura izgulsnēts nātrija hlorīds.

Magnijs, hlors, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.7

Magnija karbonāts

Dabīgais magnija karbonāts.

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.8

Magnija hidroksīds

Tehniskais magnija hidroksīds.

Magnijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.9

Magnija kālija sulfāts

Tehniskais magnija kālija sulfāts.

Magnijs, kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.2.10

Organisko skābju magnija sāļi (24)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju magnija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi.

Magnijs, organiskā skābe

11.3.1

Dikalcija fosfāts (25) [Kalcija hidrogēnortofosfāts]

Tehniskais kalcija monohidrogēnfosfāts, ko iegūst no kauliem, vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 × H2O).

Ca/P > 1,2

Kalcijs, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.3.2

Mono-dikalcija fosfāts

Ķīmisks produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4. Ca(H2PO4)2 × H2O)

0,8 < Ca/P < 1,3

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %

11.3.3

Monodikalcija fosfāts; [Kalcija tetrahidrogēndiortofosfāts]

Tehniskais kalcija bisdihidrogēnfosfāts (Ca(H2PO4)2 × H2O)

Ca/P < 0,9

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.4

Trikalcija fosfāts; [Trikalcija ortofosfāts]

Tehniskais trikalcija fosfāts, ko iegūst no kauliem, vai neorganiskiem avotiem (Ca3(PO4)2 × H2O)

Ca/P > 1,3

Kalcijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.5

Kalcija magnija fosfāts

Tehniskais kalcija magnija fosfāts.

Kalcijs, magnijs, kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.6

Defluorēts fosfāts

Dabīgs fosfāts, kas ir apdedzināts un pēc tam termiski apstrādāts attīrīšanai no nevajadzīgajiem piemaisījumiem.

Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P, ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 5 %

11.3.7

Dikalcija pirofosfāts; [Dikalcija difosfāts]

Tehniskais dikalcija pirofosfāts.

Kop. fosfors, kalcijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.8

Magnija fosfāts

Produkts, kas sastāv no vienaizvietotā un/vai divaizvietotā un/vai trīsaizvietotā magnija fosfāta.

Kop. fosfors, magnijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja 10 %, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.3.9

Nātrija kalcija magnija fosfāts

Produkts, kas sastāv no tehniskā nātrija kalcija magnija fosfāta.

Kop. fosfors, magnijs, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.10

Mononātrija fosfāts; [Nātrija dihidrogēndiortofosfāts]

Tehniskais mononātrija fosfāts

(NaH2PO4 × H2O)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.11

Dinātrija fosfāts; [Dinātrija hidrogēnortofosfāts]

Tehniskais dinātrija fosfāts (Na2HPO4 × H2O).

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.12

Trinātrija fosfāts; [Trinātrija ortofosfāts]

Tehniskais trinātrija fosfāts (Na3PO4)

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.13

Nātrija pirofosfāts; [Tetranātrija difosfāts]

Tehniskais nātrija pirofosfāts.

Kop. fosfors, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.14

Monokālija fosfāts; [Kālija dihidrogēndiortofosfāts]

Tehniskais monokālija fosfāts (KH2PO4 × H2O)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.15

Dikālija fosfāts; [Dikālija hidrogēnortofosfāts]

Tehniskais dikālija fosfāts (K2HPO4 × H2O)

Kop. fosfors, kālijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.16

Kalcija nātrija fosfāts

Tehniskais kalcija nātrija fosfāts.

Kop. fosfors, kalcijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.17

Monoamonija fosfāts; [Amonija dihidrogēnortofosfāts]

Tehniskais monoamonija fosfāts (NH4H2PO4)

Kop.slāpeklis, kop. fosfors, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.18

Diamonija fosfāts; [Diamonija hidrogēnortofosfāts]

Tehniskais diamonija fosfāts ((NH4)2HPO4)

Kop. slāpeklis

Kop. fosfors

2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.19

Nātrija tripolifosfāts [Pentanātrija trifosfāts]

Tehniskais nātrija tripolifosfāts.

Kop. fosfors

Nātrijs

2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.20

Nātrija magnija fosfāts

Tehniskais nātrija magnija fosfāts.

Kop. fosfors, magnijs, nātrijs, 2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.21

Magnija hipofosfīts

Tehniskais magnija hipofosfīts (Mg(H2PO2)2 × 6H2O)

Magnijs

Kop. fosfors

2 % citronskābes šķ. nešķīstošais P ja > 10 %

11.3.22

Atlīmēti kaulu milti

Atlīmēti, sterilizēti un malti kauli, no kuriem atdalītas taukvielas.

Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.3.23

Kaulu pelni

Dzīvnieku blakusproduktu kremācijas, dedzināšanas vai gazifikācijas minerālais atlikums.

Kop. fosfors, kalcijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.1

Nātrija hlorīds (23)

Tehniskais nātrija hlorīds, vai produkts, ko ar kristalizāciju ietvaicējot iegūst no sāls šķīduma (vakuuma sāls), iztvaicējot jūras ūdeni (jūras sāls), vai sasmalcinot akmeņsāli.

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.2

Nātrija bikarbonāts [Nātrija hidrogēnkarbonāts]

Tehniskais nātrija bikarbonāts (NaHCO3)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.3

Nātrija amonija (bi)karbonāts [Nātrija amonija (hidrogēn)karbonāts]

Produkts, kas rodas nātrija karbonāta un nātrija bikarbonāta ražošanas procesā, zīmju veidā satur amonija bikarbonātu (amonija bikarbonāts maks. 5 %).

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.4

Nātrija karbonāts

Tehniskais nātrija karbonāts (Na2CO3)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.5

Nātrija seskvikarbonāts [Trinātrija hidrogēnkarbonāts]

Tehniskais nātrija seskvikarbonāts (Na3H(CO3)2)

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.6

Nātrija sulfāts

Tehniskais nātrija sulfāts.

Nātrijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.4.7

Organisko skābju nātrija sāļi

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju nātrija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi.

Nātrijs, organiskā skābe

11.5.1

Kālija hlorīds

Tehniskais kālija hlorīds, vai produkts, ko iegūst, sasmalcinot dabīgas izcelsmes kālija hlorīdu.

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.2

Kālija sulfāts

Tehniskais kālija sulfāts (K2SO4)

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.3

Kālija karbonāts

Tehniskais kālija karbonāts (K2CO3).

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.4

Kālija bikarbonāts [Kālija hidrgēnkarbonāts]

Tehniskais kālija bikarbonāts (KHCO3).

Kālijs, HCl nešķīstošais atlikums, ja > 10 %

11.5.5

Organisko skābju kālija sāļi (24)

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju kālija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi.

Kālijs, organiskā skābe

11.6.1

Sēra ziedi

Tehniskais pulverveida sērs, ko iegūst no dabīgajām minerāla iegulām. Arī produkts, kas rodas naftas pārstrādes procesos, ko izmanto sēra ražotāji.

Sērs

11.7.1

Atapulgīts

Dabīgs magnija-alumīnija-silīcija minerāls.

Magnijs

11.7.2

Kvarcs

Dabīgs minerāls, ko iegūst, sasmalcinot kvarca avotus.

11.7.3

Kristobalīts

Silīcija dioksīds, kas rodas kvarca pārkristalizācijā.

11.8.1

Amonija sulfāts

Tehniskais amonija sulfāts((NH4)2SO4), ko iegūst ķīmiskajā sintēzē.

Slāpeklis kopproteīna veidā, sērs

11.8.2

Amonija sulfāta šķīdums

Amonija sulfāta ūdens šķīdumi ar amonija sulfāta saturu vismaz 35 %

Slāpeklis kopproteīna veidā

11.8.3

Organisko skābju amonija sāļi

Tādu pārtikā lietojamu organisko skābju amonija sāļi, kuru molekulā ir vismaz 4 oglekļa atomi.

Slāpeklis kopproteīna veidā, organiskā skābe

11.8.4

Amonija laktāts

Amonija laktāts (CH3CHOHCOONH4). Amonija laktāts, kas rodas piena sūkalu fermentācijā ar Lactobacillus delbrueckii ssp. bulgaricus, un satur vismaz 44 % slāpekļa, kas izteikts kopproteīna veidā.

Slāpeklis kopproteīna veidā, koppelni

11.8.5

Amonija acetāts

Amonija acetāta (CH3COONH4) ūdens šķīdumi ar amonija acetāta saturu vismaz 55 %)

Slāpeklis kopproteīna veidā

12.   Fermentācijas (blakus-)produkti no mikroorganismiem, kuru šūnas ir inaktivētas vai nedzīvas

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligātās deklarācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| 12.1 | Produkti, ko iegūst no dažos substrātos kultivētu specifisku mikroorganismu biomasas |
| 12.1.1 | Proteīns no Methylophilus methylotrophus | Proteīnu saturošs metanola fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylophilus methylotrophus (NCIMB celms 10.515); kopproteīna saturs vismaz 68 %, atstarošanas indekss vismaz 50. | Kopproteīns
  Koppelni
  Koptauki |
| 12.1.2 | Proteīns no Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis un Bacillus firmus | Proteīnu saturošs dabasgāzes (apm. 91 % metāna, 5 % etāna, 2 % propāna, 0,5 % izobutāna, 0,5 % butāna), amonjaka un minerālsāļu fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB celms 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB celms 12387), Bacillus brevis (NCIMB celms 13288) un Bacillus firmus (NCIMB celms 13280); kopproteīna saturs vismaz 65 %. | Kopproteīns
  Koppelni
  Koptauki |
| 12.1.3 | Baktēriju proteīns no Escherichia coli | Proteīnu saturošs produkts — blakusprodukts, ko iegūst no Escherichia coli K12 kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts. | Kopproteīns |
| 12.1.4 | Baktēriju proteīns no Corynebacterium glutamicum | Proteīnu saturošs produkts — blakusprodukts, ko iegūst no Corynebacterium glutamicum kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts. | Kopproteīns |
| 12.1.5 | Raugi un līdzīgi produkti [Alus raugs] [Rauga produkts] | Visi raugi un to daļas, kas iegūtas no Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii or Brettanomyces ssp
   (26), ko iegūst, audzējot uz tādiem augu valsts izcelsmes substrātiem kā, piemēram, melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus. | Mitrums, ja < 75 % or > 97 %
  Ja mitrums < 75 %:
  kopproteīns |
| 12.1.6 | Micēlija skābbarība no penicilīna ražošanas | Micēlijs (slāpekli saturoši savienojumi), dabīgi mitrs penicilīna ražošanas blakusprodukts, izmantojot Penicillium chrysogenum (ATCC48271), ko kultivē uz dažādas izcelsmes ogļhidrātiem un to hidrolizātiem, kas termiski apstrādāts un sagatavots skābbarībai, penicilīna inaktivēšanai izmantojot Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides and Streptococcus lactis; slāpekļa saturs, izsakot kopproteīnā, ir vismaz 7 %. | Slāpeklis kopproteīna veidā
  Koppelni |
| 12.2 | Citi fermentācijas blakusprodukti |
| 12.2.1 | Vināzes [kondensētas šķīstošas melases] | Nenorūgušu vīnu/alus misas rūpnieciskas pārstrādes blakusprodukti, piemēram, spirta, organisko skābju, rauga ražošanas blakusprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst separējot pēc nenorūgušu vīnu/isas fermentācijas. Tajos var būt fermentācijai izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas, un/vai to daļas. Substrāti parasti ir augu valsts izcelsmes, piemēram, melases, cukura sīrups, spirts, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus. | Kopproteīns
  Substrāts un attiecīgā ražošanas procesa norāde |
| 12.2.2 | L-glutamīnskābes ražošanas blakusprodukti | Koncentrēti šķidri blakusprodukti no L-glutamīnskābes ražošanas, to iegūstot Corynebacterium melassecola fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u.c. slāpekli saturošus savienojumus. | Kopproteīns |
| 12.2.3 | L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas blakusprodukti, izmantojot Brevibacterium lactofermentum | Koncentrēti šķidri blakusprodukti no L-lizīna ražošanas, to iegūstot Brevibacterium lactofermentum fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u.c. slāpekli saturošus savienojumus. | Kopproteīns |
| 12.2.4 | Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Corynbacterium glutamicum | Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Corynbacterium glutamicum fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas. | Kopproteīns
  Koppelni |
| 12.2.5 | Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Escherichia coli K12 | Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Escherichia coli K12 fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas. | Kopproteīns
  Koppelni |
| 12.2.6 | Enzīma ražošanas blakusprodukts, izmantojot Aspergillus niger | Enzīma ražošanas blakusprodukts no Aspergillus niger fermentācijas uz kviešim un iesala. | Kopproteīns |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligātās deklarācijas

12.1

Produkti, ko iegūst no dažos substrātos kultivētu specifisku mikroorganismu biomasas

12.1.1

Proteīns no Methylophilus methylotrophus

Proteīnu saturošs metanola fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylophilus methylotrophus (NCIMB celms 10.515); kopproteīna saturs vismaz 68 %, atstarošanas indekss vismaz 50.

Kopproteīns

Koppelni

Koptauki

12.1.2

Proteīns no Methylococcus capsulatus (Bath), Alca ligenes acidovorans, Bacillus brevis un Bacillus firmus

Proteīnu saturošs dabasgāzes (apm. 91 % metāna, 5 % etāna, 2 % propāna, 0,5 % izobutāna, 0,5 % butāna), amonjaka un minerālsāļu fermentācijas produkts, kas iegūts no Methylococcus capsulatus (Bath) (NCIMB celms 11132), Alcaligenes acidovorans (NCIMB celms 12387), Bacillus brevis (NCIMB celms 13288) un Bacillus firmus (NCIMB celms 13280); kopproteīna saturs vismaz 65 %.

Kopproteīns

Koppelni

Koptauki

12.1.3

Baktēriju proteīns no Escherichia coli

Proteīnu saturošs produkts — blakusprodukts, ko iegūst no Escherichia coli K12 kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts.

Kopproteīns

12.1.4

Baktēriju proteīns no Corynebacterium glutamicum

Proteīnu saturošs produkts — blakusprodukts, ko iegūst no Corynebacterium glutamicum kultūras, kura, audzējot uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas, producē aminoskābes; tas var būt hidrolizēts.

Kopproteīns

12.1.5

Raugi un līdzīgi produkti [Alus raugs] [Rauga produkts]

Visi raugi un to daļas, kas iegūtas no Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis, Torulaspora delbrueckii, Candida utilis/Pichia jadinii, Saccharomyces uvarum, Saccharomyces ludwigii or Brettanomyces ssp
   (26), ko iegūst, audzējot uz tādiem augu valsts izcelsmes substrātiem kā, piemēram, melase, cukura sīrups, spirts, destilācijas atlikumi, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus.

Mitrums, ja < 75 % or > 97 %

Ja mitrums < 75 %:

kopproteīns

12.1.6

Micēlija skābbarība no penicilīna ražošanas

Micēlijs (slāpekli saturoši savienojumi), dabīgi mitrs penicilīna ražošanas blakusprodukts, izmantojot Penicillium chrysogenum (ATCC48271), ko kultivē uz dažādas izcelsmes ogļhidrātiem un to hidrolizātiem, kas termiski apstrādāts un sagatavots skābbarībai, penicilīna inaktivēšanai izmantojot Lactobacillus brevis, plantarum, sake, collinoides and Streptococcus lactis; slāpekļa saturs, izsakot kopproteīnā, ir vismaz 7 %.

Slāpeklis kopproteīna veidā

Koppelni

12.2

Citi fermentācijas blakusprodukti

12.2.1

Vināzes [kondensētas šķīstošas melases]

Nenorūgušu vīnu/alus misas rūpnieciskas pārstrādes blakusprodukti, piemēram, spirta, organisko skābju, rauga ražošanas blakusprodukti. Tie sastāv no šķidrās/pastveida frakcijas, ko iegūst separējot pēc nenorūgušu vīnu/isas fermentācijas. Tajos var būt fermentācijai izmantoto mikroorganismu nedzīvas šūnas, un/vai to daļas. Substrāti parasti ir augu valsts izcelsmes, piemēram, melases, cukura sīrups, spirts, labības produkti un cieti saturoši produkti, augļu sula, sūkalas, pienskābe, cukurs, augu šķiedru hidrolizāti un izmantojot fermentācijas barības vielas, piemēram, amonjaku un minerālsāļus.

Kopproteīns

Substrāts un attiecīgā ražošanas procesa norāde

12.2.2

L-glutamīnskābes ražošanas blakusprodukti

Koncentrēti šķidri blakusprodukti no L-glutamīnskābes ražošanas, to iegūstot Corynebacterium melassecola fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u.c. slāpekli saturošus savienojumus.

Kopproteīns

12.2.3

L-lizīna monohidrohlorīda ražošanas blakusprodukti, izmantojot Brevibacterium lactofermentum

Koncentrēti šķidri blakusprodukti no L-lizīna ražošanas, to iegūstot Brevibacterium lactofermentum fermentācijā uz substrāta, kas satur saharozi, melases, cietes produktus un to hidrolizātus, amonija sāļus u.c. slāpekli saturošus savienojumus.

Kopproteīns

12.2.4

Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Corynbacterium glutamicum

Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Corynbacterium glutamicum fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas.

Kopproteīns

Koppelni

12.2.5

Aminoskābju ražošanas blakusprodukti, izmantojot Escherichia coli K12

Šķidri blakusprodukti no aminoskābju ražošanas, tās iegūstot Escherichia coli K12 fermentācijā uz augu valsts vai ķīmiskas izcelsmes substrātiem, kas satur amonjaku un minerālvielas.

Kopproteīns

Koppelni

12.2.6

Enzīma ražošanas blakusprodukts, izmantojot Aspergillus niger

Enzīma ražošanas blakusprodukts no Aspergillus niger fermentācijas uz kviešim un iesala.

Kopproteīns

13.   Dažādi

| Numurs | Nosaukums | Apraksts | Obligāti norādāmās vielas |
| --- | --- | --- | --- |
| 13.1.1. | Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus. Tie var būt kaltēti. | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.2. | Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas. Tie var būt kaltēti. | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.3. | Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti | Vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti. | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 %
  Ciete, ja > 30 %
  Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 % |
| 13.1.4. | Saldumu ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, tostarp šokolādi. Tie var būt kaltēti. | Ciete
  Koptauki, ja > 5 %
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 13.1.5. | Saldējuma ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu. Tie var būt kaltēti. | Ciete
  Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze
  Koptauki |
| 13.1.6. | Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādē iegūti produkti un blakusprodukti (27) | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (tostarp mizu, veselus augļus/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Tie var būt kaltēti vai sasaldēti. | Ciete
  Kokšķiedra
  Koptauki, ja > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % |
| 13.1.7. | Augu pārstrādē iegūti produkti (27) | Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus vai to daļas. | Kopšķiedra |
| 13.1.8. | Garšvielu un garšas piedevu pārstrādē iegūti produkti (27) | Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas. | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 %
  Ciete, ja > 30 %
  Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 % |
| 13.1.9. | Garšaugu pārstrādē iegūti produkti (27) | Produkti, ko iegūst, sasmalcinot, samaļot, sasaldējot vai sakaltējot garšaugus vai to daļas. | Kopšķiedra |
| 13.1.10. | Kartupeļu pārstrādē iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Tie var būt kaltēti vai sasaldēti. | Ciete
  Kokšķiedra
  Koptauki, ja > 5 %
  HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 % |
| 13.1.11. | Mērču ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti | Vielas, ko iegūst mērču ražošanā, kas paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tās var būt kaltētas. | Koptauki |
| 13.1.12. | Uzkodu ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti | Produkti un blakusprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas – kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kas ir granulētas) un riekstus. | Koptauki |
| 13.1.13. | Ēšanai gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti | Produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku. Tie var būt kaltēti. | Koptauki, ja > 5 % |
| 13.1.14. | Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu blakusprodukti | Cieti augu produkti (tostarp ogas un sēklas, piemēram, anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola evaporācijas/destilēšanas vai pēc abiem šiem procesiem, ko veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti ir jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu. | Kopproteīns, ja > 10 %
  Kokšķiedra
  Kopeļļas/tauki, ja > 10 % |
| 13.1.15. | Alus | Produkts, ko iegūst alus brūvēšanas procesā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu. | Alkohola saturs |
| 13.2.1. | Karamelizēts cukurs | Produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru. | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 13.2.2. | Dekstroze | Dekstrozi iegūst cietes hidrolīzes procesā un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar vai bez kristāliskā ūdens. | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 13.2.3. | Fruktoze | Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju. | Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze |
| 13.2.4. | Glikozes sīrups | Glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā. | Kopā cukuri
  Mitrums, ja > 30 % |
| 13.2.5. | Glikozes melase | Produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā. | Kopā cukuri |
| 13.2.6. | Ksiloze | No koksnes iegūts cukurs. | |
| 13.2.7. | Laktuloze | Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos. | Laktuloze |
| 13.2.8. | Glikozamīns (hitozamīns) | Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ektoskeleta hidrolīzē vai graudu, piemēram, kukurūzas vai kviešu, fermentācijā. | Atkarībā no gadījuma – nātrijs vai kālijs |
| 13.3.1. | Ciete (28) | Tehniskās kvalitātes ciete. | Ciete |
| 13.3.2. | Uzbriedināta ciete (28) | Produkts, kas sastāv no cietes, kura ir izpletusies termiskā apstrādē. | Ciete |
| 13.3.3. | Cietes (28) maisījums | Produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, ko iegūst no dažādiem botāniskiem avotiem. | Ciete |
| 13.3.4. | Cietes (28) hidrolizāti | Produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā. Tas sastāv no proteīna, taukiem un filtrēšanas palīgierīcēm (piemēram, diatomīta zeme, kokšķiedra). | Mitrums, ja < 25 % vai > 45 %
  Ja mitrums < 25 %:






  — | Koptauki |

Numurs

Nosaukums

Apraksts

Obligāti norādāmās vielas

13.1.1.

Maizes un makaronu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot maizi, cepumus, vafeles vai makaronus. Tie var būt kaltēti.

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki, ja > 5 %

13.1.2.

Konditorejas izstrādājumu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādājumus un kūkas. Tie var būt kaltēti.

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki, ja > 5 %

13.1.3.

Brokastu pārslu ražošanā iegūti produkti

Vielas vai produkti, kas paredzēti izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tos var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tie var būt kaltēti.

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

Ciete, ja > 30 %

Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 %

13.1.4.

Saldumu ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot saldumus, tostarp šokolādi. Tie var būt kaltēti.

Ciete

Koptauki, ja > 5 %

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

13.1.5.

Saldējuma ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot saldējumu. Tie var būt kaltēti.

Ciete

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

Koptauki

13.1.6.

Svaigu augļu un dārzeņu pārstrādē iegūti produkti un blakusprodukti (27)

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot svaigus augļus un dārzeņus (tostarp mizu, veselus augļus/dārzeņu gabalus un to maisījumus). Tie var būt kaltēti vai sasaldēti.

Ciete

Kokšķiedra

Koptauki, ja > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 %

13.1.7.

Augu pārstrādē iegūti produkti (27)

Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot veselus augus vai to daļas.

Kopšķiedra

13.1.8.

Garšvielu un garšas piedevu pārstrādē iegūti produkti (27)

Produkti, ko iegūst, sasaldējot vai sakaltējot garšvielas un garšas piedevas vai to daļas.

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

Ciete, ja > 30 %

Kopējais cukurs, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 %

13.1.9.

Garšaugu pārstrādē iegūti produkti (27)

Produkti, ko iegūst, sasmalcinot, samaļot, sasaldējot vai sakaltējot garšaugus vai to daļas.

Kopšķiedra

13.1.10.

Kartupeļu pārstrādē iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, pārstrādājot kartupeļus. Tie var būt kaltēti vai sasaldēti.

Ciete

Kokšķiedra

Koptauki, ja > 5 %

HCl nešķīstoši pelni, ja > 3,5 %

13.1.11.

Mērču ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti

Vielas, ko iegūst mērču ražošanā, kas paredzētas izmantošanai cilvēku uzturā (vai ir pamats uzskatīt, ka tās var izmantot cilvēku uzturā) pārstrādātā, daļēji pārstrādātā vai nepārstrādātā veidā. Tās var būt kaltētas.

Koptauki

13.1.12.

Uzkodu ražošanā iegūti produkti un blakusprodukti

Produkti un blakusprodukti, ko iegūst, ražojot uzkodas – kartupeļu čipsus, kartupeļu un/vai graudaugu uzkodas (tieši ekstrudētas uzkodas, kuru pamatā ir mīkla un kas ir granulētas) un riekstus.

Koptauki

13.1.13.

Ēšanai gatavas pārtikas ražošanā iegūti produkti

Produkti, ko iegūst, ražojot ēšanai gatavu pārtiku. Tie var būt kaltēti.

Koptauki, ja > 5 %

13.1.14.

Alkoholisko dzērienu ražošanā iegūti augu blakusprodukti

Cieti augu produkti (tostarp ogas un sēklas, piemēram, anīsa sēklas), ko iegūst pēc šo augu macerācijas spirta šķīdumā vai pēc alkohola evaporācijas/destilēšanas vai pēc abiem šiem procesiem, ko veic alkoholisko dzērienu ražošanai paredzētu aromatizētāju izstrādē. Šie produkti ir jādestilē, lai izvadītu atlikušo alkoholu.

Kopproteīns, ja > 10 %

Kokšķiedra

Kopeļļas/tauki, ja > 10 %

13.1.15.

Alus

Produkts, ko iegūst alus brūvēšanas procesā un ko nedrīkst pārdot kā cilvēku uzturā lietojamu dzērienu.

Alkohola saturs

13.2.1.

Karamelizēts cukurs

Produkts, ko iegūst, kontrolēti karsējot jebkura veida cukuru.

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

13.2.2.

Dekstroze

Dekstrozi iegūst cietes hidrolīzes procesā un tās sastāvā ir attīrīta un kristalizēta glikoze ar vai bez kristāliskā ūdens.

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

13.2.3.

Fruktoze

Fruktoze kā attīrīts kristālisks pulveris. To iegūst no glikozes sīrupā esošās glikozes, izmantojot glikozes izomerāzi un saharozes inversiju.

Kopējais cukurs, aprēķināts kā saharoze

13.2.4.

Glikozes sīrups

Glikozes sīrups ir attīrīts un koncentrēts barojošu saharīdu šķīdums ūdenī, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā.

Kopā cukuri

Mitrums, ja > 30 %

13.2.5.

Glikozes melase

Produkts, ko iegūst glikozes sīrupu rafinēšanas procesā.

Kopā cukuri

13.2.6.

Ksiloze

No koksnes iegūts cukurs.

13.2.7.

Laktuloze

Pussintētisks disaharīds (4-O-D-galaktopiranozil-D-fruktoze), ko iegūst no laktozes, izomerizējot glikozi par fruktozi. Sastopams termiski apstrādātā pienā un piena produktos.

Laktuloze

13.2.8.

Glikozamīns (hitozamīns)

Aminocukurs (monosaharīds), kas ir polisaharīdu hitozāna un hitīna struktūras sastāvdaļa. To iegūst vēžveidīgo vai citu posmkāju ektoskeleta hidrolīzē vai graudu, piemēram, kukurūzas vai kviešu, fermentācijā.

Atkarībā no gadījuma – nātrijs vai kālijs

13.3.1.

Ciete (28)

Tehniskās kvalitātes ciete.

Ciete

13.3.2.

Uzbriedināta ciete (28)

Produkts, kas sastāv no cietes, kura ir izpletusies termiskā apstrādē.

Ciete

13.3.3.

Cietes (28) maisījums

Produkts, kas sastāv no dabīgas un/vai modificētas pārtikas cietes, ko iegūst no dažādiem botāniskiem avotiem.

Ciete

13.3.4.

Cietes (28) hidrolizāti

Produkts, ko iegūst cietes hidrolīzes procesā. Tas sastāv no proteīna, taukiem un filtrēšanas palīgierīcēm (piemēram, diatomīta zeme, kokšķiedra).

Mitrums, ja < 25 % vai > 45 %

Ja mitrums < 25 %:

—

Koptauki

| — | Kopproteīns |
| --- | --- |

—

Kopproteīns

13.3.5.

Dekstrīns

Dekstrīns ir ar skābi daļēji hidrolizēta ciete.

13.3.6.

Maltodekstrīns

Maltodekstrīns ir daļēji hidrolizēta ciete.

13.4.1.

Polidekstroze

Neregulāri savienoti glikozes polimēri, ko iegūst, termāli polimerizējot D-glikozi.

13.5.1.

Polioli

Produkts, ko iegūst hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā. Tā sastāvā ir monosaharīdi, disaharīdi, oligosaharīdi vai polisaharīdi.

13.5.2.

Izomalts

Cukura alkohols, ko iegūst saharozes enzimātiskās konversijas un hidrogenēšanas procesā.

13.5.3.

Mannīts

Produkts, ko iegūst hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā. Tā sastāvā ir reducēta glikoze un/vai fruktoze.

13.5.4.

Ksilīts

Produkts, ko iegūst ksilozes hidrogenēšanas vai fermentēšanas procesā.

13.5.5.

Sorbīts

Produkts, ko iegūst glikozes hidrogenēšanas procesā.

13.6.1.

Taukskābes (29)

Produkts, ko iegūst atskābjošanas laikā, ar sārma palīdzību, vai destilējot nenoteiktas augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļas vai taukus; arī produkts, ko iegūst, dažādos veidos pārstrādājot eļļas un taukus, kā to dara taukskābju ražotāji.

Koptauki

Mitrums, ja > 1 %

13.6.2.

Taukskābes, kas esterificētas ar glicerolu (29)

Glicerīdi, ko iegūst, ar taukskābēm esterificējot augu izcelsmes glicerīnu.

Mitrums, ja > 1 %

Koptauki

13.6.3.

Taukskābju mono- un diglicerīdi (29)

Taukskābju mono- un diglicerīdi sastāv no pārtikas eļļās un taukos esošo taukskābju glicerīna mono-, di- un triesteru maisījuma.

Tie var saturēt nelielus daudzumus brīvu taukskābju un glicerīna.

Koptauki

13.6.4.

Taukskābju sāļi (29)

Produkts, ko iegūst taukskābju, kurām ir vismaz četri oglekļa atomi, reakcijā ar kalcija, magnija, nātrija vai kālija savienojumiem.

Koptauki (pēc hidrolīzes)

Mitrums

Ca, Na, K vai Mg (pēc vajadzības)

13.7.1.

Hondroitīna sulfāts

Produkts, ko iegūst, veicot ekstrahēšanu no cīpslām, kauliem un citiem dzīvnieku audiem, kas satur skrimšļus un mīkstos saistaudus.

Nātrijs

13.8.1.

Neattīrīts glicerīns

Produkts, ko iegūst biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), transesterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus. Glicerīns var saturēt minerālsāļus vai organiskos sāļus. (Maksimālais metanola saturs 0,2 %);

arī produkts, ko iegūst, pārstrādājot minerālu taukus un eļļas, tostarp, veicot transesterifikāciju, hidrolīzi vai pārziepošanu.

Glicerols

Kālijs

Nātrijs

13.8.2.

Glicerīns

Produkts, ko iegūst biodīzeļdegvielas ražošanā (taukskābju metilesteri vai etilesteri), transesterificējot nenoteiktas augu un dzīvnieku izcelsmes eļļas un taukus un pēc tam rafinējot glicerīnu. (Minimālais glicerola saturs: 99 % no sausnas);

arī produkts, ko iegūst, pārstrādājot minerālu taukus un eļļas, tostarp, veicot transesterifikāciju, hidrolīzi vai pārziepošanu.

Glicerols

Kālijs

Nātrijs

13.9.1.

Metilsulfonilmetāns

Organisks sēra savienojums ((CH3)2SO2), ko iegūst sintētiski un kas ir identisks dabiski veidotajam savienojumam augos.

Sērs

13.10.1.

Kūdra

Produkts, kas rodas augu (galvenokārt sfagnu) dabiskās sadalīšanās procesā anaerobā un oligotrofā vidē.

Kopšķiedra

13.11.1.

Propilēnglikols

Organisks savienojums (diol- vai dubult-alkohols), dēvēts arī par 1,2-propāndiolu vai propāna 1,2-diolu, kura formula ir C3H8O2. Tas ir viskozs šķidrums ar nedaudz saldu garšu, kas ir higroskopisks un viegli sajaucas ar ūdeni, acetonu un hloroformu.

Propilēnglikols

---

(1)  Vācu valodā “Konzentrieren” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Eindicken”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “eingedickt”.

(2)  Vajadzības gadījumā vārdu “mizošana” drīkst aizstāt ar vārdu “izlobīšana” vai “nolobīšana”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “izlobīti” vai “nolobīti”.

(3)  Franču valodā drīkst lietot vārdu “issues”.

(4)  Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju “aufgeschlossen” un nosaukumu “Quellwasser” (attiecībā uz cieti). Dāņu valodā drīkst lietot apzīmētāju “Kvældning” un nosaukumu “Kvældet” (attiecībā uz cieti).

(5)  Franču valodā vārdu “Pressage” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Extraction mécanique”.

(6)  Nosaukumu drīkst papildināt ar labības sugu.

(7)  Jāatzīmē, ka “kukurūza” var attiekties uz kukurūzu kā tādu, gan uz “graudiem” Tas attiecas uz visiem kukurūzas produktiem.

(8)  Ja šai sastāvdaļai veikta smalkāka malšana, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas”, vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu.

(9)  Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu.

(10)  Vajadzības gadījumā var iekļaut norādi “Zems glikozinolāta daudzums”, kā definēts Kopienas tiesību aktos. Tas attiecas uz visiem rapšu sēklu produktiem.

(11)  Nosaukumu jāpapildina ar augu sugu.

(12)  Šo nosaukumu papildina ar norādi par termiskās apstrādes veidu.

(13)  Šim nosaukumam jāpievieno precīzāks augļa apraksts.

(14)  Augu suga jānorāda ailē “nosaukums”.

(15)  Nosaukums ir jāpapildina ar norādi par veiktās apstrādes īpašībām.

(16)  Nosaukumā drīkst norādīt zāles lopbarības kultūras sugu.

(17)  Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumā drīkst norādīt žāvēšanas veidu.

(18)  Nosaukumu jāpapildina ar labības sugu.

(19)  Nosaukumi nav sinonīmi, un tie galvenokārt atšķiras pēc mitruma satura; jālieto tam atbilstošais nosaukums.

(20)  Nosaukums jāpapildina attiecīgi ar

| — | dzīvnieka sugu un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieka sugu un/vai

| — | dzīvnieka produkta daļu un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieka produkta daļu un/vai

| — | dzīvnieku kārtu (piemēram, cūku, atgremotāju, putnu), un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku kārtu (piemēram, cūku, atgremotāju, putnu), un/vai

| — | dzīvnieku sugu nosaukumu, ko nepārstrādā, ievērojot aizliegumu par izmantošanu tās pašas sugas dzīvniekiem (piemēram, mājputnus nesaturošs) un/vai |
| --- | --- |

—

dzīvnieku sugu nosaukumu, ko nepārstrādā, ievērojot aizliegumu par izmantošanu tās pašas sugas dzīvniekiem (piemēram, mājputnus nesaturošs) un/vai

| — | pārstrādātais materiāls (piemēram, kauli, ar augstu vai zemu pelnu saturu), un/vai izmantotais process (piemēram, attaukots, attīrīts). |
| --- | --- |

—

pārstrādātais materiāls (piemēram, kauli, ar augstu vai zemu pelnu saturu), un/vai izmantotais process (piemēram, attaukots, attīrīts).

(21)  Nosaukums jāpapildina attiecīgi ar sugu.

(22)  Nosaukums jāpapildina sugas nosaukumu gadījumos, kad ražo no akvakultūrā audzētām zivīm.

(23)  Nosaukumam papildus vai tā vietā var norādīt avota raksturu.

(24)  Nosaukums jāgroza vai jāpapildina, norādot attiecīgi organisko skābi.

(25)  Nosaukumā var iekļaut ņorādi par ražošanas procesu.

(26)  Atkarībā no zinātniskās taksonomijas raugu celmu nosaukumi var būt atšķirīgi, tāpēc var lietot arī minēto raugu nosaukumu sinonīmus.

(27)  Vajadzības gadījumā nosaukumam jāpievieno informācija par augļu, dārzeņu, augu, garšvielu un garšaugu sugu.

(28)  Nosaukumu jāpapildina, norādot botānisko izcelsmi.

(29)  Nosaukums jāgroza vai jāpapildina, norādot izmantotās taukskābes.

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 576/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 543/2008 par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 121. panta e) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 543/2008 (2) XI pielikumā iekļauts valsts references laboratoriju saraksts. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 543/2008 (2) XI pielikumā iekļauts valsts references laboratoriju saraksts.

| (2) | Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes un Austrijas kompetentās iestādes ir paziņojušas Komisijai savu valsts references laboratoriju jaunos nosaukumus. |
| --- | --- |

(2)

Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Nīderlandes un Austrijas kompetentās iestādes ir paziņojušas Komisijai savu valsts references laboratoriju jaunos nosaukumus.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 543/2008. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 543/2008.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 543/2008 XI pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 17.6.2008., 46. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“XI PIELIKUMS

VALSTS REFERENCES LABORATORIJU SARAKSTS

| | Beļģija







  Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO) |
| --- | --- |
| Eenheid Technologie en Voeding |
| Productkwaliteit en voedselveiligheid |
| Brusselsesteenweg 370 |
| 9090 Melle |
| BELGIË |

Beļģija

Instituut voor Landbouw- en Visserijonderzoek (ILVO)

Eenheid Technologie en Voeding

Productkwaliteit en voedselveiligheid

Brusselsesteenweg 370

9090 Melle

BELGIË

| | Bulgārija







  Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт |
| --- | --- |
| (Valsts veterinārmedicīnas diagnostikas zinātniskās pētniecības institūts) |
| бул. “Пенчо Славейков” 15 |
| (Pencho Slaveykov bulvāris 15) |
| 1606 София |
| (1606 Sofija) |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Bulgārija

Национален диагностичен научно-изследователски ветеринарно-медицински институт

(Valsts veterinārmedicīnas diagnostikas zinātniskās pētniecības institūts)

бул. “Пенчо Славейков” 15

(Pencho Slaveykov bulvāris 15)

1606 София

(1606 Sofija)

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

| | Čehija







  Státní veterinární ústav Jihlava |
| --- | --- |
| Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické, |
| chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků |
| Rantířovská 93 |
| 586 05 Jihlava |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Čehija

Státní veterinární ústav Jihlava

Národní referenční laboratoř pro mikrobiologické,

chemické a senzorické analýzy masa a masných výrobků

Rantířovská 93

586 05 Jihlava

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Dānija







  Fødevarestyrelsen |
| --- | --- |
| Fødevareregion Øst |
| Afdeling for Fødevarekemi |
| Søndervang 4 |
| 4100 Ringsted |
| DANMARK |

Dānija

Fødevarestyrelsen

Fødevareregion Øst

Afdeling for Fødevarekemi

Søndervang 4

4100 Ringsted

DANMARK

| | Vācija







  Max Rubner-Institut |
| --- | --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Uztura un pārtikas pētniecības federālais institūts) |
| - Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch - |
| (Gaļas drošības un kvalitātes departaments) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| 95326 Kulmbach |
| DEUTSCHLAND |

Vācija

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Uztura un pārtikas pētniecības federālais institūts)

- Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch -

(Gaļas drošības un kvalitātes departaments)

E.-C.-Baumann-Str. 20

95326 Kulmbach

DEUTSCHLAND

| | Igaunija







  Veterinaar- ja Toidulaboratoorium |
| --- | --- |
| Kreutzwaldi 30 |
| 51006 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Igaunija

Veterinaar- ja Toidulaboratoorium

Kreutzwaldi 30

51006 Tartu

EESTI/ESTONIA

| | Īrija







  National Food Centre |
| --- | --- |
| Teagasc |
| Dunsinea |
| Castleknock |
| Dublin 15 |
| IRELAND |

Īrija

National Food Centre

Teagasc

Dunsinea

Castleknock

Dublin 15

IRELAND

| | Grieķija







  Ministry of Rural Development & Food |
| --- | --- |
| Veterinary Laboratory of Larisa |
| 7th km Larisa-Trikalοn st. |
| 411 10 Larisa |
| GREECE |

Grieķija

Ministry of Rural Development & Food

Veterinary Laboratory of Larisa

7th km Larisa-Trikalοn st.

411 10 Larisa

GREECE

| | Spānija







  Laboratorio Arbitral Agroalimentario |
| --- | --- |
| Carretera de La Coruña, km 10,700 |
| 28023 Madrid |
| ESPAÑA |

Spānija

Laboratorio Arbitral Agroalimentario

Carretera de La Coruña, km 10,700

28023 Madrid

ESPAÑA

| | Francija







  SCL Laboratoire de Montpellier |
| --- | --- |
| parc Euromédecine |
| 205, rue de la Croix-Verte |
| 34196 Montpellier Cedex 5 |
| FRANCE |

Francija

SCL Laboratoire de Montpellier

parc Euromédecine

205, rue de la Croix-Verte

34196 Montpellier Cedex 5

FRANCE

| | Itālija







  Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| 41100 Modena |
| ITALIA |

Itālija

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale della tutela della qualità e repressione frodi dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

41100 Modena

ITALIA

| | Kipra







  Analytical Laboratories Section |
| --- | --- |
| Department of Agriculture |
| Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment |
| Loukis Akritas Ave |
| 1412 Nicosia |
| CYPRUS |

Kipra

Analytical Laboratories Section

Department of Agriculture

Ministry of agriculture, Natural Resources and Environment

Loukis Akritas Ave

1412 Nicosia

CYPRUS

| | Latvija






  Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts |
| --- | --- |
| Lejupes iela 3 |
| Rīga, LV-1076 |
| LATVIJA |

Latvija

Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts

Lejupes iela 3

Rīga, LV-1076

LATVIJA

| | Lietuva







  Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas |
| --- | --- |
| J. Kairiūkščio g. 10 |
| LT-08409 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lietuva

Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas

J. Kairiūkščio g. 10

LT-08409 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| | Luksemburga







  Laboratoire National de Santé |
| --- | --- |
| Rue du Laboratoire, 42 |
| 1911 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Luksemburga

Laboratoire National de Santé

Rue du Laboratoire, 42

1911 Luxembourg

LUXEMBOURG

| | Ungārija







  Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| (Centrālā lauksaimniecības biroja Pārtikas un barības drošības direkcija) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| 1465 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ungārija

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Centrālā lauksaimniecības biroja Pārtikas un barības drošības direkcija)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

1465

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| | Malta







  Malta National Laboratory |
| --- | --- |
| UB14, San Gwann Industrial Estate |
| San Gwann |
| SGN 3000 |
| MALTA |

Malta

Malta National Laboratory

UB14, San Gwann Industrial Estate

San Gwann

SGN 3000

MALTA

| | Nīderlande







  RIKILT – Instituut voor Voedselveiligheid |
| --- | --- |
| Wageningen University and Research Centre |
| Akkermaalsbos 2, gebouw 123 |
| 6708 WB Wageningen |
| NEDERLAND |

Nīderlande

RIKILT – Instituut voor Voedselveiligheid

Wageningen University and Research Centre

Akkermaalsbos 2, gebouw 123

6708 WB Wageningen

NEDERLAND

| | Austrija







  Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH |
| --- | --- |
| Spargelfeldstraße 191 |
| 1226 Wien |
| ÖSTERREICH |

Austrija

Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

Spargelfeldstraße 191

1226 Wien

ÖSTERREICH

| | Polija







  Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości |
| --- | --- |
| Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| ul. Reymonta 11/13 |
| 60-791 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Polija

Centralne Laboratorium Głównego Inspektoratu Jakości

Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

ul. Reymonta 11/13

60-791 Poznań

POLSKA/POLAND

| | Portugāle







  Autoridade de Segurança Alimentar e Económica – ASAE |
| --- | --- |
| Laboratório Central da Qualidade Alimentar – LCQA |
| Av. Conde Valbom, 98 |
| 1050-070 Lisboa |
| PORTUGAL |

Portugāle

Autoridade de Segurança Alimentar e Económica – ASAE

Laboratório Central da Qualidade Alimentar – LCQA

Av. Conde Valbom, 98

1050-070 Lisboa

PORTUGAL

| | Rumānija







  Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară |
| --- | --- |
| Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2 |
| București |
| ROMÂNIA |

Rumānija

Institutul de Igienă și Sănătate Publică Veterinară

Str. Câmpul Moșilor, nr. 5, Sector 2

București

ROMÂNIA

| | Slovēnija







  Univerza v Ljubljani |
| --- | --- |
| Veterinarska fakulteta |
| Nacionalni veterinarski inštitut |
| Gerbičeva 60 |
| SI-1115 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Slovēnija

Univerza v Ljubljani

Veterinarska fakulteta

Nacionalni veterinarski inštitut

Gerbičeva 60

SI-1115 Ljubljana

SLOVENIJA

| | Slovākija







  Štátny veterinárny a potravinový ústav |
| --- | --- |
| Botanická 15 |
| 842 52 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Slovākija

Štátny veterinárny a potravinový ústav

Botanická 15

842 52 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| | Somija







  Elintarviketurvallisuusvirasto Evira |
| --- | --- |
| Mustialankatu 3 |
| FI-00710 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Somija

Elintarviketurvallisuusvirasto Evira

Mustialankatu 3

FI-00710 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| | Zviedrija







  Livsmedelsverket |
| --- | --- |
| Box 622 |
| SE-751 26 Uppsala |
| SVERIGE |

Zviedrija

Livsmedelsverket

Box 622

SE-751 26 Uppsala

SVERIGE

| | Apvienotā Karaliste







  Laboratory of the Government Chemist |
| --- | --- |
| Queens Road |
| Teddington |
| TW11 0LY |
| UNITED KINGDOM” |

Apvienotā Karaliste

Laboratory of the Government Chemist

Queens Road

Teddington

TW11 0LY

UNITED KINGDOM”

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/69

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 577/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko 149. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5.punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 26. maijā nolēma svītrot divas fiziskās personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, un 12. maijā grozīja 70 ierakstus šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2011. gada 26. maijā nolēma svītrot divas fiziskās personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, un 12. maijā grozīja 70 ierakstus šajā sarakstā.

| (3) | Turklāt papildu svītrojums būtu jāveic pēc Sankciju komitejas 2011. gada 20. aprīļa lēmuma grozīt trīs ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 480/2011 (2), lai stātos spēkā Sankciju komitejas 2011. gada 20. aprīļa lēmums. Tomēr ieraksta “Benevolence International Foundation” grozījums būtu jāpapildina, no Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma svītrojot atsevišķu ierakstu “Stichting Benevolence International Nederland”. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt papildu svītrojums būtu jāveic pēc Sankciju komitejas 2011. gada 20. aprīļa lēmuma grozīt trīs ierakstus to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Komisija pieņēma Regulu (ES) Nr. 480/2011 (2), lai stātos spēkā Sankciju komitejas 2011. gada 20. aprīļa lēmums. Tomēr ieraksta “Benevolence International Foundation” grozījums būtu jāpapildina, no Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma svītrojot atsevišķu ierakstu “Stichting Benevolence International Nederland”.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

(2)  OV L 132, 19.5.2011., 6. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

| (1) | Sadaļā „Juridiskās personas, grupas un organizācijas” svītro šādu ierakstu:






  (a) | „Stichting Benevolence International Nederland (arī Benevolence International Nederland, arī BIN), Raderborg 14B, 6228 CV Maastricht, Netherlands. Tirdzniecības kameras reģistrācijas numurs: 14063277.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Sadaļā „Juridiskās personas, grupas un organizācijas” svītro šādu ierakstu:

(a)

„Stichting Benevolence International Nederland (arī Benevolence International Nederland, arī BIN), Raderborg 14B, 6228 CV Maastricht, Netherlands. Tirdzniecības kameras reģistrācijas numurs: 14063277.”

| (2) | Sadaļā „Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:






  (a) | „Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (alias a) Abu Musab Al-Zarqawi; b) Muhannad; c) Al-Muhajer; d) Garib; e) Abou Musaab El Zarquawi; f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said; g) Al Zarqawi Abu Musa'ab; h) Al Zarqawi Abu Musab; i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab; j) Alkhalayleh Ahmed; k) Azzarkaoui Abou Moussab; l) El Zarquawi Abu Musaab; m) Zarkaoui Abou Moussaab; n) Abu Ahmad; o) Abu Ibrahim). Dzimšanas datums: a) 30.10.1966.; b) 20.10.1966. Dzimšanas vieta: a) Al-Zarqaa, Jordānija; b) Al Zarqa, Jordānija; c) Al Zarquaa, Jordānija. Pases nr.: a) Z 264958 (Jordānijas pase izdota 4.4.1999., Al Zarqaa, Jordānijā); b) 1433038 (Jordānijas personas apliecība izdota 4.4.1999.Al Zarqaa, Jordānijā). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2006. gada jūnijā.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Sadaļā „Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:

(a)

„Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh (alias a) Abu Musab Al-Zarqawi; b) Muhannad; c) Al-Muhajer; d) Garib; e) Abou Musaab El Zarquawi; f) Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said; g) Al Zarqawi Abu Musa'ab; h) Al Zarqawi Abu Musab; i) Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab; j) Alkhalayleh Ahmed; k) Azzarkaoui Abou Moussab; l) El Zarquawi Abu Musaab; m) Zarkaoui Abou Moussaab; n) Abu Ahmad; o) Abu Ibrahim). Dzimšanas datums: a) 30.10.1966.; b) 20.10.1966. Dzimšanas vieta: a) Al-Zarqaa, Jordānija; b) Al Zarqa, Jordānija; c) Al Zarquaa, Jordānija. Pases nr.: a) Z 264958 (Jordānijas pase izdota 4.4.1999., Al Zarqaa, Jordānijā); b) 1433038 (Jordānijas personas apliecība izdota 4.4.1999.Al Zarqaa, Jordānijā). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2006. gada jūnijā.”

Ahmad Fadil Nazal Al-Khalayleh

alias

Abu Musab Al-Zarqawi

Muhannad

Al-Muhajer

Garib

Abou Musaab El Zarquawi

Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said

Al Zarqawi Abu Musa'ab

Al Zarqawi Abu Musab

Al Zarqawi Ahmed Fad Al Nazzar Khalaylah Said Abu Musab

Alkhalayleh Ahmed

Azzarkaoui Abou Moussab

El Zarquawi Abu Musaab

Zarkaoui Abou Moussaab

Abu Ahmad

Abu Ibrahim

Al-Zarqaa

Al Zarqa

Al Zarquaa

Al Zarqaa

Al Zarqaa

| (b) | „Mohamed Moumou (alias a) Mohamed Mumu, b) Abu Shrayda, c) Abu Amina, d) Abu Abdallah, e) Abou Abderrahman, f) Abu Qaswarah, g) Abu Sara). Adrese: a) Storvretsvagen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogas, Sweden, b) Jungfruns Gata 413; Postal address Box 3027, 13603 Haninge, Sweden; c) Dobelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Sweden; d) Trodheimsgatan 6, 164 32 Kista, Sweden. Dzimšanas datums: a) 30.7.1965., b) 30.9.1965. Dzimšanas vieta: Fez, Maroka. Valstspiederība: a) Marokas, b) Zviedrijas. Pases Nr.: 9817619 (Zviedrijas pase, derīga līdz 14.12.2009.). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris Irākas ziemeļos 2008. gada oktobrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 7.12.2006.” |
| --- | --- |

(b)

„Mohamed Moumou (alias a) Mohamed Mumu, b) Abu Shrayda, c) Abu Amina, d) Abu Abdallah, e) Abou Abderrahman, f) Abu Qaswarah, g) Abu Sara). Adrese: a) Storvretsvagen 92, 7 TR. C/O Drioua, 142 31 Skogas, Sweden, b) Jungfruns Gata 413; Postal address Box 3027, 13603 Haninge, Sweden; c) Dobelnsgatan 97, 7 TR C/O Lamrabet, 113 52 Stockholm, Sweden; d) Trodheimsgatan 6, 164 32 Kista, Sweden. Dzimšanas datums: a) 30.7.1965., b) 30.9.1965. Dzimšanas vieta: Fez, Maroka. Valstspiederība: a) Marokas, b) Zviedrijas. Pases Nr.: 9817619 (Zviedrijas pase, derīga līdz 14.12.2009.). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris Irākas ziemeļos 2008. gada oktobrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 7.12.2006.”

| (3) | Ierakstu „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Dzimšanas datums: (a) 1969., (b) 1963., (c) 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Pilsonība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: (a) B 960789, (b) E 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif
  (alias Sa’d al-Sharif). Dzimšanas datums: 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) B 960789, b) E 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.” |
| --- | --- |

(3)

Ierakstu „Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif. Dzimšanas datums: (a) 1969., (b) 1963., (c) 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Pilsonība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: (a) B 960789, (b) E 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif

Al-Medinah

„Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif
  (alias Sa’d al-Sharif). Dzimšanas datums: 11.2.1964. Dzimšanas vieta: Al-Medinah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) B 960789, b) E 649385 (izdota 8.9.2006., derīga līdz 17.7.2011.). Papildu informācija: Osamas Bin Ladena svainis un tuvs līdzgaitnieks; tiek uzskatīts par Osamas Bin Ladena finanšu organizācijas vadītāju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.”

Sa’d Abdullah Hussein Al-Sharif

alias Sa’d al-Sharif

Al-Medinah

| (4) | Ierakstu „Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Mohamed Atef, b) Sheik Taysir Abdullah, c) Abu Hafs Al Masri, d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, e) Taysir). Dzimšanas datums: 17.1.1958. Dzimšanas vieta: El Behira, Ēģipte. Valstspiederība: tiek uzskatīts par Ēģiptes valstspiederīgo. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris Afganistānā 2001. gada novembrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Sobhi Abdel Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna
  (alias a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Dzimšanas datums: 17.1.1958. Dzimšanas vieta: El Behira, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2001. gadā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.” |
| --- | --- |

(4)

Ierakstu „Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna (alias a) Mohamed Atef, b) Sheik Taysir Abdullah, c) Abu Hafs Al Masri, d) Abu Hafs Al Masri El Khabir, e) Taysir). Dzimšanas datums: 17.1.1958. Dzimšanas vieta: El Behira, Ēģipte. Valstspiederība: tiek uzskatīts par Ēģiptes valstspiederīgo. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris Afganistānā 2001. gada novembrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Sobhi Abd Al Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna

alias

Mohamed Atef

Sheik Taysir Abdullah

Abu Hafs Al Masri

Abu Hafs Al Masri El Khabir

Taysir

El Behira

„Sobhi Abdel Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna
  (alias a) Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah, b) Mohamed Atef, c) Sheik Taysir Abdullah, d) Abu Hafs Al Masri, e) Abu Hafs Al Masri El Khabir, f) Taysir). Dzimšanas datums: 17.1.1958. Dzimšanas vieta: El Behira, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2001. gadā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.1.2001.”

Sobhi Abdel Aziz Mohamed El Gohary Abu Sinna

alias

Sobhi Abdel Aziz Mohamed Gohary Abou Senah

Mohamed Atef

Sheik Taysir Abdullah

Abu Hafs Al Masri

Abu Hafs Al Masri El Khabir

Taysir

El Behira

| (5) | Ierakstu „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Dzimšanas datums: 27.2.1955. Dzimšanas vieta: El Sharkiya, Egypt” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed
  (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Dzimšanas datums: 27.2.1955. Dzimšanas vieta: El Sharkiya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Afganistānā 2010. gada maijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(5)

Ierakstu „Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Dzimšanas datums: 27.2.1955. Dzimšanas vieta: El Sharkiya, Egypt” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed

Mustapha Mohamed Ahmed

Shaykh Sai’id

„Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed
  (alias a) Mustapha Mohamed Ahmed, b) Shaykh Sai’id). Dzimšanas datums: 27.2.1955. Dzimšanas vieta: El Sharkiya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Afganistānā 2010. gada maijā. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.”

Mustapha Ahmed Mohamed Osman Abu El Yazeed

alias

Mustapha Mohamed Ahmed

Shaykh Sai’id

El Sharkiya

| (6) | Ierakstu „Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi). Dzimšanas datums: 15.3.1963. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2001. gada oktobrī.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Tariq Anwar El Sayed Ahmed
  (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi, c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad). Dzimšanas datums: 15.3.1963. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2001. gada oktobrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(6)

Ierakstu „Tariq Anwar El Sayed Ahmed (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi). Dzimšanas datums: 15.3.1963. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2001. gada oktobrī.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

alias

„Tariq Anwar El Sayed Ahmed
  (alias a) Hamdi Ahmad Farag, b) Amr Al-Fatih Fathi, c) Tarek Anwar El Sayed Ahmad). Dzimšanas datums: 15.3.1963. Dzimšanas vieta: Aleksandrija, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2001. gada oktobrī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.”

Tariq Anwar El Sayed Ahmed

alias

Hamdi Ahmad Farag

Amr Al-Fatih Fathi

Tarek Anwar El Sayed Ahmad

| (7) | Ierakstu „Nasr Fahmi Nasr Hasannein (alias: a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Dzimšanas datums: 30.10.1962. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Nasr Fahmi Nasr Hassannein
  (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Dzimšanas datums: 30.10.1962. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(7)

Ierakstu „Nasr Fahmi Nasr Hasannein (alias: a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Dzimšanas datums: 30.10.1962. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Nasr Fahmi Nasr Hasannein

Muhammad Salah

Naser Fahmi Naser Hussein

„Nasr Fahmi Nasr Hassannein
  (alias a) Muhammad Salah, b) Naser Fahmi Naser Hussein). Dzimšanas datums: 30.10.1962. Dzimšanas vieta: Kaira, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 6.10.2001.”

Nasr Fahmi Nasr Hassannein

alias

Muhammad Salah

Naser Fahmi Naser Hussein

| (8) | Ierakstu „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Abdel Rahman, d) Abdul Rahman). Dzimšanas datums: 19.6.1964. Dzimšanas vieta: Dakahliya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2006. gada aprīlī.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar
  (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Dzimšanas datums: 19.6.1964. Dzimšanas vieta: Dakahliya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2006. gada aprīlī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(8)

Ierakstu „Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Abdel Rahman, d) Abdul Rahman). Dzimšanas datums: 19.6.1964. Dzimšanas vieta: Dakahliya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2006. gada aprīlī.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

alias

Dakahliya

„Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar
  (alias a) Al-Muhajir, Abdul Rahman, b) Al-Namer, Mohammed K.A., c) Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar, d) Abdel Rahman, e) Abdul Rahman). Dzimšanas datums: 19.6.1964. Dzimšanas vieta: Dakahliya, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2006. gada aprīlī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Muhsin Moussa Matwalli Atwah Dewedar

alias

Al-Muhajir, Abdul Rahman

Al-Namer, Mohammed K.A.

Mohsen Moussa Metwaly Atwa Dwedar

Abdel Rahman

Abdul Rahman

Dakahliya

| (9) | Ierakstu „Ri'ad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (arī a) Hijazi, Raed M. b) Al-Hawen, Abu-Ahmad c) Al-Shahid, Abu-Ahmad d) Al-Maghribi, Rashid (pēc Marokas dokumentiem) e) Al-Amriki, Abu-Ahmad (pēc ASV dokumentiem)); dzimis 1968. gada 30. decembrī dzimšanas vieta: Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis pilsonība: Jordānijas pilsonis; valsts identifikācijas numurs: Sociālās apdrošināšanas numurs: 548-91-5411, personas reģistrācijas numurs 9681029476; cita informācija: dzimtā pilsēta Ramla; uzturēšanās vieta Jordānijā – al-Shumaysani (Sheisani) (rajons Ammānā), aiz arodbiedrību kompleksa” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi
  (alias a) Hijazi, Raed M., b) Al-Hawen, Abu-Ahmad, c) Al-Shahid, Abu-Ahmad, d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, e) Al-Maghribi, Rashid (pēc Marokas dokumentiem), f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (pēc ASV dokumentiem)). Dzimšanas datums: 30.12.1968. Dzimšanas vieta: Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis. Valstspiederība: Jordānijas. Valsts identifikācijas Nr.: 9681029476. Papildu informācija: a) Amerikas Savienoto Valstu sociālās apdrošināšanas numurs 548-91-5411; b) apcietinājumā Jordānijā 2010. gada martā; c) tēva vārds ir Mohammad Hijazi. Mātes vārds ir Sakina. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(9)

Ierakstu „Ri'ad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI (arī a) Hijazi, Raed M. b) Al-Hawen, Abu-Ahmad c) Al-Shahid, Abu-Ahmad d) Al-Maghribi, Rashid (pēc Marokas dokumentiem) e) Al-Amriki, Abu-Ahmad (pēc ASV dokumentiem)); dzimis 1968. gada 30. decembrī dzimšanas vieta: Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis pilsonība: Jordānijas pilsonis; valsts identifikācijas numurs: Sociālās apdrošināšanas numurs: 548-91-5411, personas reģistrācijas numurs 9681029476; cita informācija: dzimtā pilsēta Ramla; uzturēšanās vieta Jordānijā – al-Shumaysani (Sheisani) (rajons Ammānā), aiz arodbiedrību kompleksa” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Ri'ad (Raed) Muhammad Hasan MUHAMMAD HIJAZI

Hijazi, Raed M.

Al-Hawen, Abu-Ahmad

Al-Shahid, Abu-Ahmad

Al-Maghribi, Rashid (pēc Marokas dokumentiem)

Al-Amriki, Abu-Ahmad (pēc ASV dokumentiem)

„Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi
  (alias a) Hijazi, Raed M., b) Al-Hawen, Abu-Ahmad, c) Al-Shahid, Abu-Ahmad, d) Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi, e) Al-Maghribi, Rashid (pēc Marokas dokumentiem), f) Al-Amriki, Abu-Ahmad (pēc ASV dokumentiem)). Dzimšanas datums: 30.12.1968. Dzimšanas vieta: Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis. Valstspiederība: Jordānijas. Valsts identifikācijas Nr.: 9681029476. Papildu informācija: a) Amerikas Savienoto Valstu sociālās apdrošināšanas numurs 548-91-5411; b) apcietinājumā Jordānijā 2010. gada martā; c) tēva vārds ir Mohammad Hijazi. Mātes vārds ir Sakina. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Ri'ad Muhammad Hasan Muhammad Hijazi

alias

Hijazi, Raed M.

Al-Hawen, Abu-Ahmad

Al-Shahid, Abu-Ahmad

Raed Muhammad Hasan Muhammad Hijazi

Al-Maghribi, Rashid

Al-Amriki, Abu-Ahmad

Mohammad Hijazi

Sakina

| (10) | Ierakstu „Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (arī Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; arī Ahmad, Mufti Rasheed; arī Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karachi, Pakistan” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy
  (alias a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, b) Ahmad, Mufti Rasheed, c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Valstspiederība: Pakistānas. Papildu informācija: a) Al-Rashid Trust dibinātājs; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris Pakistānā 2002. gada 18. februārī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(10)

Ierakstu „Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad (arī Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad; arī Ahmad, Mufti Rasheed; arī Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad); Karachi, Pakistan” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Ladehyanoy, Mufti Rashid Ahmad

Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad

Ahmad, Mufti Rasheed

Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad

Karachi, Pakistan

„Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy
  (alias a) Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad, b) Ahmad, Mufti Rasheed, c) Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad). Valstspiederība: Pakistānas. Papildu informācija: a) Al-Rashid Trust dibinātājs; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris Pakistānā 2002. gada 18. februārī. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Mufti Rashid Ahmad Ladehyanoy

alias

Ludhianvi, Mufti Rashid Ahmad

Ahmad, Mufti Rasheed

Wadehyanoy, Mufti Rashid Ahmad

Al-Rashid Trust

| (11) | Ierakstu „Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul; b) Abdallah, Fazul; c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed; d) Fazul, Abdalla; e) Fazul, Abdallah; f) Fazul, Abdallah Mohammed; g) Fazul, Haroon; h) Fazul, Harun; i) Haroun, Fadhil; j) Mohammed, Fazul; k) Mohammed, Fazul Abdilahi; l) Mohammed, Fouad; m) Muhamad, Fadil Abdallah; n) Abdullah Fazhl; o) Fazhl Haroun; p) Fazil Haroun; q) Faziul Abdallah; r) Fazul Abdalahi Mohammed; s) Haroun Fazil; t) Harun Fazul; u) Khan Fazhl; v) Farun Fahdl; w) Harun Fahdl; x) Abdulah Mohamed Fadl; y) Fadil Abdallah Muhammad; z) Abdallah Muhammad Fadhul; aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul; ab) Fadl Allah Abd Allah; ac) Haroon Fadl Abd Allah; ad) Mohamed Fadl; ae) Abu Aisha; af) Abu Seif Al Sudani; ag) Haroon; ah) Harun; ai) Abu Luqman; aj) Haroun; ak) Harun Al-Qamry; al) Abu Al-Fazul Al-Qamari; am) Haji Kassim Fumu; an) Yacub). Dzimšanas datums: a) 25.8.1972.; b) 25.12.1974.; c) 25.2.1974.; d) 1976.; e) 1971. gada februāris. Dzimšanas vieta: Moroni, Komoru salas. Valstspiederība: a) Komoru salu; b) Kenijas. Papildu informācija: a) ziņots par darbību dienvidu Somālijā kopš 2007. gada novembra; b) ziņots par to, ka viņam ir Kenijas un Komoru salu pases; c) tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts uzbrukumos Amerikas Savienoto Valstu vēstniecībām Nairobi un Daresalamā 1998. gada augustā, kā arī nākamajos uzbrukumos Kenijā 2002. gadā; d) saskaņā ar pieejamām ziņām ir veicis plastisko operāciju.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  „Fazul Abdullah Mohammed
  (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Adrese: Kenija. Dzimšanas datums: a) 25.8.1972., b) 25.12.1974., c) 25.2.1974., d) 1976., e) 1971. gada februāris. Dzimšanas vieta: Moroni, Komoru salas. Valstspiederība: Komoru salu. Papildu informācija: a) ziņots par darbību dienvidu Somālijā kopš 2007. gada novembra; b) Al-Qaida augstākā līmeņa darbonis, kas atbildīgs par Al-Qaida Austrumāfrikā kopš 2009. gada; c) ziņots par to, ka viņam ir vairākas viltotas Kenijas un Komoru salu pases; d) tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts uzbrukumos Amerikas Savienoto Valstu vēstniecībām Nairobi un Daresalamā 1998. gada augustā, kā arī nākamajos uzbrukumos Kenijā 2002. gadā; e) saskaņā ar pieejamām ziņām ir veicis plastisko operāciju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(11)

Ierakstu „Fazul Abdullah Mohammed (alias a) Abdalla, Fazul; b) Abdallah, Fazul; c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed; d) Fazul, Abdalla; e) Fazul, Abdallah; f) Fazul, Abdallah Mohammed; g) Fazul, Haroon; h) Fazul, Harun; i) Haroun, Fadhil; j) Mohammed, Fazul; k) Mohammed, Fazul Abdilahi; l) Mohammed, Fouad; m) Muhamad, Fadil Abdallah; n) Abdullah Fazhl; o) Fazhl Haroun; p) Fazil Haroun; q) Faziul Abdallah; r) Fazul Abdalahi Mohammed; s) Haroun Fazil; t) Harun Fazul; u) Khan Fazhl; v) Farun Fahdl; w) Harun Fahdl; x) Abdulah Mohamed Fadl; y) Fadil Abdallah Muhammad; z) Abdallah Muhammad Fadhul; aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul; ab) Fadl Allah Abd Allah; ac) Haroon Fadl Abd Allah; ad) Mohamed Fadl; ae) Abu Aisha; af) Abu Seif Al Sudani; ag) Haroon; ah) Harun; ai) Abu Luqman; aj) Haroun; ak) Harun Al-Qamry; al) Abu Al-Fazul Al-Qamari; am) Haji Kassim Fumu; an) Yacub). Dzimšanas datums: a) 25.8.1972.; b) 25.12.1974.; c) 25.2.1974.; d) 1976.; e) 1971. gada februāris. Dzimšanas vieta: Moroni, Komoru salas. Valstspiederība: a) Komoru salu; b) Kenijas. Papildu informācija: a) ziņots par darbību dienvidu Somālijā kopš 2007. gada novembra; b) ziņots par to, ka viņam ir Kenijas un Komoru salu pases; c) tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts uzbrukumos Amerikas Savienoto Valstu vēstniecībām Nairobi un Daresalamā 1998. gada augustā, kā arī nākamajos uzbrukumos Kenijā 2002. gadā; d) saskaņā ar pieejamām ziņām ir veicis plastisko operāciju.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Fazul Abdullah Mohammed

alias

Abdalla, Fazul

Abdallah, Fazul

Ali, Fadel Abdallah Mohammed

Fazul, Abdalla

Fazul, Abdallah

Fazul, Abdallah Mohammed

Fazul, Haroon

Fazul, Harun

Haroun, Fadhil

Mohammed, Fazul

Mohammed, Fazul Abdilahi

Mohammed, Fouad

Muhamad, Fadil Abdallah

Abdullah Fazhl

Fazhl Haroun

Fazil Haroun

Faziul Abdallah

Fazul Abdalahi Mohammed

Haroun Fazil

Harun Fazul

Khan Fazhl

Farun Fahdl

Harun Fahdl

Abdulah Mohamed Fadl

Fadil Abdallah Muhammad

Abdallah Muhammad Fadhul

Fedel Abdullah Mohammad Fazul

Fadl Allah Abd Allah

Haroon Fadl Abd Allah

Mohamed Fadl

Abu Aisha

Abu Seif Al Sudani

Haroon

Harun

Abu Luqman

Haroun

Harun Al-Qamry

Abu Al-Fazul Al-Qamari

Haji Kassim Fumu

Yacub

„Fazul Abdullah Mohammed
  (alias a) Abdalla, Fazul, b) Abdallah, Fazul, c) Ali, Fadel Abdallah Mohammed, d) Fazul, Abdalla, e) Fazul, Abdallah, f) Fazul, Abdallah Mohammed, g) Fazul, Haroon, h) Fazul, Harun, i) Haroun, Fadhil, j) Mohammed, Fazul, k) Mohammed, Fazul Abdilahi, l) Mohammed, Fouad, m) Muhamad, Fadil Abdallah, n) Abdullah Fazhl, o) Fazhl Haroun, p) Fazil Haroun, q) Faziul Abdallah, r) Fazul Abdalahi Mohammed, s) Haroun Fazil, t) Harun Fazul, u) Khan Fazhl, v) Farun Fahdl, w) Harun Fahdl, x) Abdulah Mohamed Fadl, y) Fadil Abdallah Muhammad, z) Abdallah Muhammad Fadhul, aa) Fedel Abdullah Mohammad Fazul, ab) Fadl Allah Abd Allah, ac) Haroon Fadl Abd Allah, ad) Mohamed Fadl, ae) Abu Aisha, af) Abu Seif Al Sudani, ag) Haroon, ah) Harun, ai) Abu Luqman, aj) Haroun, ak) Harun Al-Qamry, al) Abu Al-Fazul Al-Qamari, am) Haji Kassim Fumu, an) Yacub). Adrese: Kenija. Dzimšanas datums: a) 25.8.1972., b) 25.12.1974., c) 25.2.1974., d) 1976., e) 1971. gada februāris. Dzimšanas vieta: Moroni, Komoru salas. Valstspiederība: Komoru salu. Papildu informācija: a) ziņots par darbību dienvidu Somālijā kopš 2007. gada novembra; b) Al-Qaida augstākā līmeņa darbonis, kas atbildīgs par Al-Qaida Austrumāfrikā kopš 2009. gada; c) ziņots par to, ka viņam ir vairākas viltotas Kenijas un Komoru salu pases; d) tiek uzskatīts, ka viņš bijis iesaistīts uzbrukumos Amerikas Savienoto Valstu vēstniecībām Nairobi un Daresalamā 1998. gada augustā, kā arī nākamajos uzbrukumos Kenijā 2002. gadā; e) saskaņā ar pieejamām ziņām ir veicis plastisko operāciju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Fazul Abdullah Mohammed

alias

Abdalla, Fazul

Abdallah, Fazul

Ali, Fadel Abdallah Mohammed

Fazul, Abdalla

Fazul, Abdallah

Fazul, Abdallah Mohammed

Fazul, Haroon

Fazul, Harun

Haroun, Fadhil

Mohammed, Fazul

Mohammed, Fazul Abdilahi

Mohammed, Fouad

Muhamad, Fadil Abdallah

Abdullah Fazhl

Fazhl Haroun

Fazil Haroun

Faziul Abdallah

Fazul Abdalahi Mohammed

Haroun Fazil

Harun Fazul

Khan Fazhl

Farun Fahdl

Harun Fahdl

Abdulah Mohamed Fadl

Fadil Abdallah Muhammad

Abdallah Muhammad Fadhul

Fedel Abdullah Mohammad Fazul

Fadl Allah Abd Allah

Haroon Fadl Abd Allah

Mohamed Fadl

Abu Aisha

Abu Seif Al Sudani

Haroon

Harun

Abu Luqman

Haroun

Harun Al-Qamry

Abu Al-Fazul Al-Qamari

Haji Kassim Fumu

Yacub

| (12) | Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Fahid Mohammed Ally Msalam (alias a) Fahid Mohammed Ally, b) Fahad Ally Msalam, c) Fahid Mohammed Ali Msalam, d) Mohammed Ally Msalam, e) Fahid Mohammed Ali Musalaam, f) Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Adrese: Mombasa, Kenija. Dzimšanas datums: 19.2.1976. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. a) A260592 (Kenijas pase), b) A056086 (Kenijas pase), c) A435712 (Kenijas pase), d) A324812 (Kenijas pase), e) 356095 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 12771069 (Kenijas personas apliecība). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Fahid Mohammed Ally Msalaam
  (alias a) Fahid Mohammed Ally, b) Fahad Ally Msalam, c) Fahid Mohammed Ali Msalam, d) Mohammed Ally Msalam, e) Fahid Mohammed Ali Musalaam, f) Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Dzimšanas datums: 9.4.1976. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. a) A260592 (Kenijas pase), b) A056086 (Kenijas pase), c) A435712 (Kenijas pase), d) A324812 (Kenijas pase), e) 356095 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 12771069 (Kenijas personas apliecība). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Mohamed Ally; b) mātes vārds ir Fauzia Mbarak; c) saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(12)

Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Fahid Mohammed Ally Msalam (alias a) Fahid Mohammed Ally, b) Fahad Ally Msalam, c) Fahid Mohammed Ali Msalam, d) Mohammed Ally Msalam, e) Fahid Mohammed Ali Musalaam, f) Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Adrese: Mombasa, Kenija. Dzimšanas datums: 19.2.1976. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. a) A260592 (Kenijas pase), b) A056086 (Kenijas pase), c) A435712 (Kenijas pase), d) A324812 (Kenijas pase), e) 356095 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 12771069 (Kenijas personas apliecība). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Fahid Mohammed Ally Msalam

alias

Fahid Mohammed Ally

Fahad Ally Msalam

Fahid Mohammed Ali Msalam

Mohammed Ally Msalam

Fahid Mohammed Ali Musalaam

Fahid Muhamad Ali Salem

Fahid Mohammed Aly

Ahmed Fahad

Ali Fahid Mohammed

Fahad Mohammad Ally

Fahad Mohammed Ally

Fahid Mohamed Ally

Msalam Fahad Mohammed Ally

Msalam Fahid Mohammad Ally

Msalam Fahid Mohammed Ali

Msalm Fahid Mohammed Ally

Usama Al-Kini

Mohammed Ally Mohammed

Ally Fahid M

Mombasa

Mombasa

“Fahid Mohammed Ally Msalaam
  (alias a) Fahid Mohammed Ally, b) Fahad Ally Msalam, c) Fahid Mohammed Ali Msalam, d) Mohammed Ally Msalam, e) Fahid Mohammed Ali Musalaam, f) Fahid Muhamad Ali Salem, g) Fahid Mohammed Aly, h) Ahmed Fahad, i) Ali Fahid Mohammed, j) Fahad Mohammad Ally, k) Fahad Mohammed Ally, l) Fahid Mohamed Ally, m) Msalam Fahad Mohammed Ally, n) Msalam Fahid Mohammad Ally, o) Msalam Fahid Mohammed Ali, p) Msalm Fahid Mohammed Ally, q) Usama Al-Kini, r) Mohammed Ally Mohammed, s) Ally Fahid M). Dzimšanas datums: 9.4.1976. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. a) A260592 (Kenijas pase), b) A056086 (Kenijas pase), c) A435712 (Kenijas pase), d) A324812 (Kenijas pase), e) 356095 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 12771069 (Kenijas personas apliecība). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Mohamed Ally; b) mātes vārds ir Fauzia Mbarak; c) saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Fahid Mohammed Ally Msalaam

alias

Fahid Mohammed Ally

Fahad Ally Msalam

Fahid Mohammed Ali Msalam

Mohammed Ally Msalam

Fahid Mohammed Ali Musalaam

Fahid Muhamad Ali Salem

Fahid Mohammed Aly

Ahmed Fahad

Ali Fahid Mohammed

Fahad Mohammad Ally

Fahad Mohammed Ally

Fahid Mohamed Ally

Msalam Fahad Mohammed Ally

Msalam Fahid Mohammad Ally

Msalam Fahid Mohammed Ali

Msalm Fahid Mohammed Ally

Usama Al-Kini

Mohammed Ally Mohammed

Ally Fahid M

Mombasa

Mohamed Ally

Fauzia Mbarak

| (13) | Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tituls: šeihs. Dzimšanas datums: a) 9.4.1969., b) 9.4.1960., c) 4.9.1969. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. A163012 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 8534714 (Kenijas personas apliecība, izdota 14.11.1996.). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Sheikh Ahmed Salim Swedan
  (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tituls: šeihs. Dzimšanas datums: 9.4.1960. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. A163012 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 8534714 (Kenijas personas apliecība, izdota 14.11.1996.). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.“ |
| --- | --- |

(13)

Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Sheikh Ahmed Salim Swedan (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tituls: šeihs. Dzimšanas datums: a) 9.4.1969., b) 9.4.1960., c) 4.9.1969. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. A163012 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 8534714 (Kenijas personas apliecība, izdota 14.11.1996.). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Sheikh Ahmed Salim Swedan

alias

ed Ally

Sheikh Ahmad Salem Suweidan

Sheikh Swedan

Sheikh Ahmed Salem Swedan

Ally Ahmad

Muhamed Sultan

Sheik Ahmed Salim Sweden

Sleyum Salum

Sheikh Ahmed Salam

Ahmed The Tall

Bahamad

Sheik Bahamad

Sheikh Bahamadi

Sheikh Bahamad

Mombasa

“Sheikh Ahmed Salim Swedan
  (alias a) Ahmed Ally, b) Sheikh Ahmad Salem Suweidan, c) Sheikh Swedan, d) Sheikh Ahmed Salem Swedan, e) Ally Ahmad, f) Muhamed Sultan, g) Sheik Ahmed Salim Sweden, h) Sleyum Salum, i) Sheikh Ahmed Salam, j) Ahmed The Tall, k) Bahamad, l) Sheik Bahamad, m) Sheikh Bahamadi, n) Sheikh Bahamad). Tituls: šeihs. Dzimšanas datums: 9.4.1960. Dzimšanas vieta: Mombasa, Kenija. Valstspiederība: Kenijas. Pases Nr. A163012 (Kenijas pase). Valsts identifikācijas nr.: 8534714 (Kenijas personas apliecība, izdota 14.11.1996.). Papildu informācija: saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada 1. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.“

Sheikh Ahmed Salim Swedan

alias

Ahmed Ally

Sheikh Ahmad Salem Suweidan

Sheikh Swedan

Sheikh Ahmed Salem Swedan

Ally Ahmad

Muhamed Sultan

Sheik Ahmed Salim Sweden

Sleyum Salum

Sheikh Ahmed Salam

Ahmed The Tall

Bahamad

Sheik Bahamad

Sheikh Bahamadi

Sheikh Bahamad

Mombasa

| (14) | Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Yuldashev, Tohir (arī Yuldashev, Takhir), Uzbekistan” aizstāj ar šādu:
  “Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev
  (alias a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович b) Yuldashev, Takhir). Dzimšanas datums: 1967. Dzimšanas vieta: Namangan, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) Islamic Movement of Uzbekistan bijušais līderis; b) saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada augustā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(14)

Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Yuldashev, Tohir (arī Yuldashev, Takhir), Uzbekistan” aizstāj ar šādu:

Yuldashev

Tohir

Yuldashev

Takhir

Uzbekistan

“Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev
  (alias a) Юлдашев Тахир Абдулхалилович b) Yuldashev, Takhir). Dzimšanas datums: 1967. Dzimšanas vieta: Namangan, Uzbekistāna. Valstspiederība: Uzbekistānas. Papildu informācija: a) Islamic Movement of Uzbekistan bijušais līderis; b) saņemts apstiprinājums, ka miris Pakistānā 2009. gada augustā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.10.2001.”

Tohir Abdulkhalilovich Yuldashev

alias

Юлдашев Тахир Абдулхалилович

Yuldashev

Takhir

Namangan

Islamic Movement of Uzbekistan

| (15) | Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia” aizstāj ar šādu:
  “Abbas Abdi Ali
  (alias Ali, Abbas Abdi). Papildu informācija: a) saistīts ar Ali Nur Jim’ale; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2004. gadā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” |
| --- | --- |

(15)

Sadaļā “Fiziskās personas” ierakstu “Ali, Abbas Abdi, Mogadishu, Somalia” aizstāj ar šādu:

Ali

Abbas Abdi

Mogadishu

Somalia

“Abbas Abdi Ali
  (alias Ali, Abbas Abdi). Papildu informācija: a) saistīts ar Ali Nur Jim’ale; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2004. gadā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.”

Abbas Abdi Ali

alias Ali

Abbas Abdi

Ali Nur Jim’ale

| (16) | Ierakstu “Ali Ahmed Nur Jim’ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale). Tituls: šeihs. Adrese: a) Box 3312, Dubai, United Arab Emirates, b) P.O. Box 3313, Dubai, United Arab Emirates (iepriekšējā adrese); c) Djibouti, Republic of Djibouti. Dzimšanas datums: 1954. Dzimšanas vieta: Eilbur, Somālija. Valstspiederība: a) Somālijas, b) Džibutijas rezidents. Pases Nr.: A0181988 (Somālijas Demokrātiskās Republikas pase, izdota 1.10.2001. Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, un atjaunota 24.1.2008. Džibutijā, derīga līdz 22.1.2011.). Papildu informācija: a) pašlaik atrodas Mogadišu, Somālijā; b) nodarbošanās: grāmatvedis un uzņēmējs; c) tēva vārds ir Ali Jumale, mātes vārds ir Enab Raghe; d) saskaņā ar pieejamo informāciju viņa īpašumā vai kontrolē ir Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia un Barako Trading Company, LLC. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Ali Ahmed Nur Jim'ale
  (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim'ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale, g) Ahmad Ali Jimale h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Tituls: šeihs. Adrese: Djibouti, Republic of Djibouti (kopš 2007. gada maija). Dzimšanas datums: 1954. Dzimšanas vieta: Somālija. Valstspiederība: Somālijas. Pases Nr.: A0181988 (Somālijas Demokrātiskās Republikas pase, izdota 1.10.2001. Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, un atjaunota 24.1.2008. Džibutijā, derīga līdz 22.1.2011.). Papildu informācija: a) nodarbošanās: grāmatvedis un uzņēmējs; b) tēva vārds ir Ali Jumale, mātes vārds ir Enab Raghe; c) Barakaat uzņēmumu tīkla, tostarp Barakaat uzņēmumu grupas, dibinātājs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” |
| --- | --- |

(16)

Ierakstu “Ali Ahmed Nur Jim’ale (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim’ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale). Tituls: šeihs. Adrese: a) Box 3312, Dubai, United Arab Emirates, b) P.O. Box 3313, Dubai, United Arab Emirates (iepriekšējā adrese); c) Djibouti, Republic of Djibouti. Dzimšanas datums: 1954. Dzimšanas vieta: Eilbur, Somālija. Valstspiederība: a) Somālijas, b) Džibutijas rezidents. Pases Nr.: A0181988 (Somālijas Demokrātiskās Republikas pase, izdota 1.10.2001. Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, un atjaunota 24.1.2008. Džibutijā, derīga līdz 22.1.2011.). Papildu informācija: a) pašlaik atrodas Mogadišu, Somālijā; b) nodarbošanās: grāmatvedis un uzņēmējs; c) tēva vārds ir Ali Jumale, mātes vārds ir Enab Raghe; d) saskaņā ar pieejamo informāciju viņa īpašumā vai kontrolē ir Al Baraka Exchange L.L.C., Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd., Barakaat Bank of Somalia un Barako Trading Company, LLC. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Ali Ahmed Nur Jim’ale

alias

Ahmed Ali Jimale

Ahmad Nur Ali Jim’ale

Ahmed Nur Jumale

Ahmed Ali Jumali

Ahmed Ali Jumale

Sheikh Ahmed Jimale

Box

Dubai

United Arab Emirates

P.O. Box

Dubai

United Arab Emirates

Djibouti

Republic of Djibouti

Eilbur

Ali Jumale

Enab Raghe

Al Baraka Exchange L.L.C

Barakaat Telecommunications Co. Somalia Ltd

Barakaat Bank of Somalia

Barako Trading Company, LLC

“Ali Ahmed Nur Jim'ale
  (alias a) Ahmed Ali Jimale, b) Ahmad Nur Ali Jim'ale, c) Ahmed Nur Jumale, d) Ahmed Ali Jumali, e) Ahmed Ali Jumale, f) Sheikh Ahmed Jimale, g) Ahmad Ali Jimale h) Shaykh Ahmed Nur Jimale). Tituls: šeihs. Adrese: Djibouti, Republic of Djibouti (kopš 2007. gada maija). Dzimšanas datums: 1954. Dzimšanas vieta: Somālija. Valstspiederība: Somālijas. Pases Nr.: A0181988 (Somālijas Demokrātiskās Republikas pase, izdota 1.10.2001. Dubaijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, un atjaunota 24.1.2008. Džibutijā, derīga līdz 22.1.2011.). Papildu informācija: a) nodarbošanās: grāmatvedis un uzņēmējs; b) tēva vārds ir Ali Jumale, mātes vārds ir Enab Raghe; c) Barakaat uzņēmumu tīkla, tostarp Barakaat uzņēmumu grupas, dibinātājs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.”

Ali Ahmed Nur Jim'ale

alias

Ahmed Ali Jimale

Ahmad Nur Ali Jim'ale

Ahmed Nur Jumale

Ahmed Ali Jumali

Ahmed Ali Jumale

Sheikh Ahmed Jimale

Ahmad Ali Jimale

Shaykh Ahmed Nur Jimale

Djibouti

Republic of Djibouti

Ali Jumale

Enab Raghe

Barakaat

Barakaat

| (17) | Ierakstu “Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Tituls: a) šeihs, b) pulkvedis. Dzimšanas datums: 1935. Valstspiederība: Somālijas. Papildu informācija: a) ziņots, ka kopš 2007. gada 12. novembra atrodas Eritrejā; b) izcelsme: no Hawiya, Habergdir, Ayr klana; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) galvenais vadītājs; d) uz viņu attiecas pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 356/2010 attiecībā uz Somāliju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Hassan Dahir Aweys
  (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Tituls: a) šeihs, b) pulkvedis. Adrese: Somalia. Dzimšanas datums: 1935. Dzimšanas vieta: Somālija. Valstspiederība: Somālijas. Papildu informācija: a) ziņots, ka kopš 2007. gada novembra atrodas Eritrejā; b) izcelsme: no Hawiya, Habergdir, Ayr klana; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) un Hizbul Islam galvenais vadītājs Somālijā; d) kopš 2010. gada 12. aprīļa uz viņu arī attiecas pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 356/2010 attiecībā uz Somāliju un Eritreju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” |
| --- | --- |

(17)

Ierakstu “Hassan Dahir Aweys (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Tituls: a) šeihs, b) pulkvedis. Dzimšanas datums: 1935. Valstspiederība: Somālijas. Papildu informācija: a) ziņots, ka kopš 2007. gada 12. novembra atrodas Eritrejā; b) izcelsme: no Hawiya, Habergdir, Ayr klana; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) galvenais vadītājs; d) uz viņu attiecas pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 356/2010 attiecībā uz Somāliju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Hassan Dahir Aweys

alias

Ali

Sheikh Hassan Dahir Aweys

Awes

Shaykh Hassan Dahir

Hassen Dahir Aweyes

Ahmed Dahir Aweys

Mohammed Hassan Ibrahim

Aweys Hassan Dahir

Hassan Tahir Oais

Hassan Tahir Uways

Hassan Dahir Awes

Sheikh Aweys

Sheikh Hassan

Sheikh Hassan Dahir Aweys

Hawiya

Habergdir

Ayr

Al-Itihaad Al-Islamiya

AIAI

“Hassan Dahir Aweys
  (alias a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Shaykh Hassan Dahir, c) Hassen Dahir Aweyes, d) Ahmed Dahir Aweys, e) Mohammed Hassan Ibrahim, f) Aweys Hassan Dahir, g) Hassan Tahir Oais, h) Hassan Tahir Uways, i) Hassan Dahir Awes, j) Sheikh Aweys, k) Sheikh Hassan, l) Sheikh Hassan Dahir Aweys). Tituls: a) šeihs, b) pulkvedis. Adrese: Somalia. Dzimšanas datums: 1935. Dzimšanas vieta: Somālija. Valstspiederība: Somālijas. Papildu informācija: a) ziņots, ka kopš 2007. gada novembra atrodas Eritrejā; b) izcelsme: no Hawiya, Habergdir, Ayr klana; c) Al-Itihaad Al-Islamiya (AIAI) un Hizbul Islam galvenais vadītājs Somālijā; d) kopš 2010. gada 12. aprīļa uz viņu arī attiecas pasākumi, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 356/2010 attiecībā uz Somāliju un Eritreju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.”

Hassan Dahir Aweys

alias

Ali

Sheikh Hassan Dahir Aweys

Awes

Shaykh Hassan Dahir

Hassen Dahir Aweyes

Ahmed Dahir Aweys

Mohammed Hassan Ibrahim

Aweys Hassan Dahir

Hassan Tahir Oais

Hassan Tahir Uways

Hassan Dahir Awes

Sheikh Aweys

Sheikh Hassan

Sheikh Hassan Dahir Aweys

Hawiya

Habergdir

Ayr

Al-Itihaad Al-Islamiya

AIAI

Hizbul Islam

| (18) | Ierakstu “Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abdullahi Hussein Kahie
  . Adrese: 26 Urtegata Street, Oslo 0187 Norway. Dzimšanas datums: 22.9.1959. Dzimšanas vieta: Mogadiša, Somālija. Valstspiederība: Norvēģijas. Pases Nr. a) 26941812 (Norvēģijas pase, izdota 23.11.2008., b) 27781924 (Norvēģijas pase, izdota 11.5.2010., derīga līdz 11.5.2020. Valsts identifikācijas Nr.: 22095919778. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.” |
| --- | --- |

(18)

Ierakstu “Kahie, Abdullahi Hussein, Bakara Market, Dar Salaam Buildings, Mogadishu, Somalia.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Kahie

Abdullahi Hussein

Bakara Market

Dar Salaam Buildings

Mogadishu

Somalia

“Abdullahi Hussein Kahie
  . Adrese: 26 Urtegata Street, Oslo 0187 Norway. Dzimšanas datums: 22.9.1959. Dzimšanas vieta: Mogadiša, Somālija. Valstspiederība: Norvēģijas. Pases Nr. a) 26941812 (Norvēģijas pase, izdota 23.11.2008., b) 27781924 (Norvēģijas pase, izdota 11.5.2010., derīga līdz 11.5.2020. Valsts identifikācijas Nr.: 22095919778. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.11.2001.”

Abdullahi Hussein Kahie

Urtegata Street

Oslo

Norway

| (19) | Ierakstu “Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Al-Libi, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adrese: Ganzour Sayad Mehala Al Far district. Dzimšanas datums: 1966. Dzimšanas vieta: al Aziziyya, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr. 203037 (Lībijas pase, izdota Tripolē). Papildu informācija: a) saistīts ar Afghan Support Committee (ASC) un Revival of Islamic Heritage Society (RIHS); b) ģimenes stāvoklis: šķīries (bijusī sieva alžīriete Manuba Bukifa)” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush
  (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adrese: Johannesburg, South Africa. Dzimšanas datums: 1966. Dzimšanas vieta: al Aziziyya, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr. 203037 (Lībijas pase, izdota Tripolē). Papildu informācija: a) saistīts ar Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) un Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.1.2002.” |
| --- | --- |

(19)

Ierakstu “Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Al-Libi, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adrese: Ganzour Sayad Mehala Al Far district. Dzimšanas datums: 1966. Dzimšanas vieta: al Aziziyya, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr. 203037 (Lībijas pase, izdota Tripolē). Papildu informācija: a) saistīts ar Afghan Support Committee (ASC) un Revival of Islamic Heritage Society (RIHS); b) ģimenes stāvoklis: šķīries (bijusī sieva alžīriete Manuba Bukifa)” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush

alias

Abd al-Muhsin

Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr

Abdul Rahman

Abu Anas

Al-Libi

Abubaker Tantouche

Ibrahim Abubaker Tantoush

Abd al-Muhsi

Abd al-Rahman

Al-Libi

Ganzour Sayad Mehala Al Far district

al Aziziyya

Afghan Support Committee

ASC

Revival of Islamic Heritage Society

RIHS

Manuba Bukifa

“Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush
  (alias a) Abd al-Muhsin, b) Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr, c) Abdul Rahman, d) Abu Anas, e) Ibrahim Abubaker Tantouche, f) Ibrahim Abubaker Tantoush, g) Abd al-Muhsi, h) Abd al-Rahman, i) Al-Libi). Adrese: Johannesburg, South Africa. Dzimšanas datums: 1966. Dzimšanas vieta: al Aziziyya, Lībija. Valstspiederība: Lībijas. Pases Nr. 203037 (Lībijas pase, izdota Tripolē). Papildu informācija: a) saistīts ar Afghan Support Committee (ASC), Revival of Islamic Heritage Society (RIHS) un Libyan Islamic Fighting Group (LIFG). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.1.2002.”

Ibrahim Ali Abu Bakr Tantoush

alias

Abd al-Muhsin

Ibrahim Ali Muhammad Abu Bakr

Abdul Rahman

Abu Anas

Ibrahim Abubaker Tantouche

Ibrahim Abubaker Tantoush

Abd al-Muhsi

Abd al-Rahman

Al-Libi

Johannesburg

South Africa

al Aziziyya

Afghan Support Committee

ASC

Revival of Islamic Heritage Society

RIHS

Libyan Islamic Fighting Group

LIFG

| (20) | Ierakstu “Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Valstspiederība: a) Alžīrijas, b) Palestīnas. Adrese: Pešavara, Pakistāna. Papildu informācija: a) saistīts ar Afganistānas Atbalsta komiteju (ASC), b) Al-Qaida veicinātājs un komunikācijas eksperts, c) apcietināts 2003. gada aprīlī.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abu Bakr Al-Jaziri
  (alias Yasir Al-Jazari). Valstspiederība: a) Alžīrijas, b) Palestīnas. Papildu informācija: a) Afghan Support Committee (ASC) finanšu vadītājs, b) Al-Qaida veicinātājs un komunikācijas eksperts, c) domājams, kopš 2010. gada aprīļa atrodas Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.1.2002.” |
| --- | --- |

(20)

Ierakstu “Abu Bakr Al-Jaziri (alias Yasir Al-Jazari). Valstspiederība: a) Alžīrijas, b) Palestīnas. Adrese: Pešavara, Pakistāna. Papildu informācija: a) saistīts ar Afganistānas Atbalsta komiteju (ASC), b) Al-Qaida veicinātājs un komunikācijas eksperts, c) apcietināts 2003. gada aprīlī.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Abu Bakr Al-Jaziri

alias Yasir Al-Jazari

ASC

Al-Qaida

“Abu Bakr Al-Jaziri
  (alias Yasir Al-Jazari). Valstspiederība: a) Alžīrijas, b) Palestīnas. Papildu informācija: a) Afghan Support Committee (ASC) finanšu vadītājs, b) Al-Qaida veicinātājs un komunikācijas eksperts, c) domājams, kopš 2010. gada aprīļa atrodas Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.1.2002.”

Abu Bakr Al-Jaziri

alias Yasir Al-Jazari

Afghan Support Committee

ASC

Al-Qaida

| (21) | Ierakstu “Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias Es Sayed, Kader). Adrese: Via del Fosso di Centocelle 66, Roma, Itālija Dzimšanas datums: 26.12.1962. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSYBLK62T26Z336L, b) 2.2.2004. notiesāts uz 8 gadu ieslodzījumu Itālijā, izbēdzis.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed
  (alias a) Es Sayed, Kader, b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Dzimšanas datums: 26.12.1962. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSYBLK62T26Z336L, b) domājams, slēpjas no Itālijas iestāžu tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” |
| --- | --- |

(21)

Ierakstu “Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed (alias Es Sayed, Kader). Adrese: Via del Fosso di Centocelle 66, Roma, Itālija Dzimšanas datums: 26.12.1962. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSYBLK62T26Z336L, b) 2.2.2004. notiesāts uz 8 gadu ieslodzījumu Itālijā, izbēdzis.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed

alias Es Sayed

Kader

Via del Fosso di Centocelle

“Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed
  (alias a) Es Sayed, Kader, b) Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed). Dzimšanas datums: 26.12.1962. Dzimšanas vieta: Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSYBLK62T26Z336L, b) domājams, slēpjas no Itālijas iestāžu tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.”

Abd El Kader Mahmoud Mohamed El Sayed

alias a) Es Sayed

Kader

Abdel Khader Mahmoud Mohamed el Sayed

| (22) | Ierakstu “Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Dzimšanas datums: 14.5.1955. Dzimšanas vieta: Gharbia, Ēģipte. Papildu informācija: notiesāts uz 1 gada un 11 mēnešu ieslodzījumu Itālijā. Deportēts uz Ēģipti 2.7.2003.”sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Samir Abd El Latif El Sayed Kishk
  (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Dzimšanas datums: 14.5.1955. Dzimšanas vieta: Gharbia, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: 2.7.2003. deportēts no Itālijas uz Ēģipti. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.” |
| --- | --- |

(22)

Ierakstu “Samir Abd El Latif El Sayed Kishk. Dzimšanas datums: 14.5.1955. Dzimšanas vieta: Gharbia, Ēģipte. Papildu informācija: notiesāts uz 1 gada un 11 mēnešu ieslodzījumu Itālijā. Deportēts uz Ēģipti 2.7.2003.”sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Samir Abd El Latif El Sayed Kishk

Gharbia

“Samir Abd El Latif El Sayed Kishk
  (alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk). Dzimšanas datums: 14.5.1955. Dzimšanas vieta: Gharbia, Ēģipte. Valstspiederība: Ēģiptes. Papildu informācija: 2.7.2003. deportēts no Itālijas uz Ēģipti. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.”

Samir Abd El Latif El Sayed Kishk

alias Samir Abdellatif el Sayed Keshk

Gharbia

| (23) | Ierakstu “Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Adrese: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italy. Dzimšanas datums: 1.6.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L550681 (Tunisijas pase, izdota 23.9.1997., derīga līdz 22.9.2002.). Papildu informācija: Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: WDDHBB70H10Z352O.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani
  . Dzimšanas datums: 1.6.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L550681 (Tunisijas pase, izdota 23.9.1997., derīga līdz 22.9.2002.). Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: WDDHBB70H10Z352O; b) Tunisian Combatant Group loceklis; c) saskaņā ar pieejamo informāciju miris; d) mātes vārds ir Aisha bint Mohamed. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.” |
| --- | --- |

(23)

Ierakstu “Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani. Adrese: Via unica Borighero 1, San Donato M.se (MI), Italy. Dzimšanas datums: 1.6.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L550681 (Tunisijas pase, izdota 23.9.1997., derīga līdz 22.9.2002.). Papildu informācija: Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: WDDHBB70H10Z352O.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani

Via unica Borighero

San Donato M.se (MI)

Italy

“Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani
  . Dzimšanas datums: 1.6.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L550681 (Tunisijas pase, izdota 23.9.1997., derīga līdz 22.9.2002.). Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: WDDHBB70H10Z352O; b) Tunisian Combatant Group loceklis; c) saskaņā ar pieejamo informāciju miris; d) mātes vārds ir Aisha bint Mohamed. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.”

Habib Ben Ali Ben Said Al-Wadhani

Tunisian Combatant Group

Aisha bint Mohamed

| (24) | Ierakstu “Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal; b) A Rahman, Mohamad Iqbal; c) Abu Jibril Abdurrahman; d) Fikiruddin Muqti; e) Fihiruddin Muqti, f) “Abu Jibril”). Dzimšanas datums: 17.8.1958. Dzimšanas vieta: Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju 2003. gada decembrī apcietināts Malaizijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mohamad Iqbal Abdurrahman
  (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal; b) A Rahman, Mohamad Iqbal; c) Abu Jibril Abdurrahman; d) Fikiruddin Muqti; e) Fikiruddin Muqti). Dzimšanas datums: 17.8.1958. Dzimšanas vieta: Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.1.2003.” |
| --- | --- |

(24)

Ierakstu “Mohamad Iqbal Abdurrahman (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal; b) A Rahman, Mohamad Iqbal; c) Abu Jibril Abdurrahman; d) Fikiruddin Muqti; e) Fihiruddin Muqti, f) “Abu Jibril”). Dzimšanas datums: 17.8.1958. Dzimšanas vieta: Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju 2003. gada decembrī apcietināts Malaizijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Mohamad Iqbal Abdurrahman

alias

Rahman

Mohamad Iqbal

A Rahman

Mohamad Iqbal

Abu Jibril Abdurrahman

Fikiruddin Muqti

Fihiruddin Muqti

Abu Jibril

Tirpas-Selong Village

East Lombok

“Mohamad Iqbal Abdurrahman
  (alias a) Rahman, Mohamad Iqbal; b) A Rahman, Mohamad Iqbal; c) Abu Jibril Abdurrahman; d) Fikiruddin Muqti; e) Fikiruddin Muqti). Dzimšanas datums: 17.8.1958. Dzimšanas vieta: Tirpas-Selong Village, East Lombok, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.1.2003.”

Mohamad Iqbal Abdurrahman

alias

Rahman

Mohamad Iqbal

A Rahman

Mohamad Iqbal

Abu Jibril Abdurrahman

Fikiruddin Muqti

Fikiruddin Muqti)

Tirpas-Selong Village

East Lombok

| (25) | Ierakstu “Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman, f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Dzimšanas datums: 4.4.1964. Dzimšanas vieta: Cianjur, Rietumjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: a) dzimis Encep Nurjaman, b) kopš 2007. gada jūlija atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Nurjaman Riduan Isamuddin
  (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman (vārds dzimšanas brīdī), f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Dzimšanas datums: 4.4.1964. Dzimšanas vieta: Cianjur, Rietumjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: a) Jemaah Islamiyah galvenais vadītājs, b) Gun Gun Rusman Gunawan brālis, c) kopš 2007. gada jūlija atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.1.2003.” |
| --- | --- |

(25)

Ierakstu “Nurjaman Riduan Isamuddin (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman, f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Dzimšanas datums: 4.4.1964. Dzimšanas vieta: Cianjur, Rietumjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: a) dzimis Encep Nurjaman, b) kopš 2007. gada jūlija atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Nurjaman Riduan Isamuddin

alias

Hambali

Nurjaman

Isomuddin

Nurjaman Riduan

Hambali Bin Ending

Encep Nurjaman

Hambali Ending Hambali

Isamuddin Riduan

Isamudin Ridwan

Cianjur

Encep Nurjaman

“Nurjaman Riduan Isamuddin
  (alias a) Hambali, b) Nurjaman, c) Isomuddin, Nurjaman Riduan, d) Hambali Bin Ending, e) Encep Nurjaman (vārds dzimšanas brīdī), f) Hambali Ending Hambali, g) Isamuddin Riduan, h) Isamudin Ridwan). Dzimšanas datums: 4.4.1964. Dzimšanas vieta: Cianjur, Rietumjava, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Papildu informācija: a) Jemaah Islamiyah galvenais vadītājs, b) Gun Gun Rusman Gunawan brālis, c) kopš 2007. gada jūlija atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 28.1.2003.”

Nurjaman Riduan Isamuddin

alias

Hambali

Nurjaman

Isomuddin

Nurjaman Riduan

Hambali Bin Ending

Encep Nurjaman

Hambali Ending Hambali

Isamuddin Riduan

Isamudin Ridwan

Cianjur

Jemaah Islamiyah

Gun Gun Rusman Gunawan

| (26) | Ierakstu “Hekmatyar, Gulbuddin (alias Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekhmartyar, Gulbudin Hekmetyar), dzimšanas datums: 1949. gada 1. augusts, dzimšanas vieta: Kunduzas province, Afganistāna.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Gulbuddin Hekmatyar
  (alias a) Gulabudin Hekmatyar, b) Golboddin Hikmetyar, c) Gulbuddin Khekmatiyar, d) Gulbuddin Hekmatiar, e) Gulbuddin Hekhmartyar, f) Gulbudin Hekmetyar). Dzimšanas datums: 1.8.1949. Dzimšanas vieta: Kunduzas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: a) Kharoti cilts pārstāvis; b) domājams, ka 2011. gada janvārī atradās Afganistānas/Pakistānas pierobežā; c) tēva vārds ir Ghulam Qader. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.2.2003.” |
| --- | --- |

(26)

Ierakstu “Hekmatyar, Gulbuddin (alias Gulabudin Hekmatyar, Golboddin Hikmetyar, Gulbuddin Khekmatiyar, Gulbuddin Hekmatiar, Gulbuddin Hekhmartyar, Gulbudin Hekmetyar), dzimšanas datums: 1949. gada 1. augusts, dzimšanas vieta: Kunduzas province, Afganistāna.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Hekmatyar

Gulbuddin

alias Gulabudin Hekmatyar

Golboddin Hikmetyar

Gulbuddin Khekmatiyar

Gulbuddin Hekmatiar

Gulbuddin Hekhmartyar

Gulbudin Hekmetyar

“Gulbuddin Hekmatyar
  (alias a) Gulabudin Hekmatyar, b) Golboddin Hikmetyar, c) Gulbuddin Khekmatiyar, d) Gulbuddin Hekmatiar, e) Gulbuddin Hekhmartyar, f) Gulbudin Hekmetyar). Dzimšanas datums: 1.8.1949. Dzimšanas vieta: Kunduzas province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Papildu informācija: a) Kharoti cilts pārstāvis; b) domājams, ka 2011. gada janvārī atradās Afganistānas/Pakistānas pierobežā; c) tēva vārds ir Ghulam Qader. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.2.2003.”

Gulbuddin Hekmatyar

alias

Gulabudin Hekmatyar

Golboddin Hikmetyar

Gulbuddin Khekmatiyar

Gulbuddin Hekmatiar

Gulbuddin Hekhmartyar

Gulbudin Hekmetyar

Kharoti

Ghulam Qader

| (27) | Ierakstu “Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adrese: a) via Romagnosi 6, Varēze, Itālija; b) Piazza Giovane Italia 2, Varēze, Itālija; c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Itālija; d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairuana, Tunisija. Dzimšanas datums: 4.9.1966. Dzimšanas vieta: Kairuana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G025057 (Tunisijas pase, izdota 23.6.1999., derīga līdz 5.2.2004.). Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) 2009. gada jūnijā uzturējās Itālijā; d) mātes vārds: Fatima Abdaoui. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui
  (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adrese: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italy. Dzimšanas datums: 4.9.1966. Dzimšanas vieta: Kairuana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G025057 (Tunisijas pase, izdota 23.6.1999., derīga līdz 5.2.2004.). Valsts identifikācijas Nr.: AO 2879097 (Itālijas personas apliecība, derīga līdz 30.10.2012. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Fatima Abdaoui; d) organizācijas loceklis, kura darbojas Itālijā un ir saistīta ar Al-Qaida organizāciju Islama Magrebas valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(27)

Ierakstu “Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adrese: a) via Romagnosi 6, Varēze, Itālija; b) Piazza Giovane Italia 2, Varēze, Itālija; c) Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Itālija; d) Jabal Al-Rayhan, Al-Waslatiyyah, Kairuana, Tunisija. Dzimšanas datums: 4.9.1966. Dzimšanas vieta: Kairuana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G025057 (Tunisijas pase, izdota 23.6.1999., derīga līdz 5.2.2004.). Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) 2009. gada jūnijā uzturējās Itālijā; d) mātes vārds: Fatima Abdaoui. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui

alias

Abu Abdullah

Abdellah

Abdullah

Abou Abdullah

Abdullah Youssef

via Romagnosi

Piazza Giovane Italia

Via Torino

Cassano Magnago

VA

Jabal Al-Rayhan

Al-Waslatiyyah

Kairuana

Fatima Abdaoui

“Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui
  (alias a) Abu Abdullah, b) Abdellah, c) Abdullah, d) Abou Abdullah, e) Abdullah Youssef). Adrese: Via Torino 8/B, Cassano Magnago (VA), Italy. Dzimšanas datums: 4.9.1966. Dzimšanas vieta: Kairuana, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G025057 (Tunisijas pase, izdota 23.6.1999., derīga līdz 5.2.2004.). Valsts identifikācijas Nr.: AO 2879097 (Itālijas personas apliecība, derīga līdz 30.10.2012. Papildu informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BDA YSF 66P04 Z352Q; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Fatima Abdaoui; d) organizācijas loceklis, kura darbojas Itālijā un ir saistīta ar Al-Qaida organizāciju Islama Magrebas valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Youssef Ben Abdul Baki Ben Youcef Abdaoui

alias

Abu Abdullah

Abdellah

Abdullah

Abou Abdullah

Abdullah Youssef

Via Torino

Cassano Magnago

VA

Italy

Fatima Abdaoui

Al-Qaida

| (28) | Ierakstu “Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adrese: nav pastāvīgas adreses Itālijā. Dzimšanas vieta: Bordj el Kiffane, Alžīrija. Dzimšanas datums: 30.3.1972. Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 4 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mohamed Amine Akli
  (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas vieta: Bordj el Kiffane, Alžīrija. Dzimšanas datums: 30.3.1972. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: a) tēva vārds ir Lounes; b) mātes vārds ir Kadidja: c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; d) 2009. gada augustā deportēts no Spānijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(28)

Ierakstu “Mohamed Amine Akli (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adrese: nav pastāvīgas adreses Itālijā. Dzimšanas vieta: Bordj el Kiffane, Alžīrija. Dzimšanas datums: 30.3.1972. Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 4 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Mohamed Amine Akli (alias

Akli Amine Mohamed

Killech Shamir

Kali Sami

Elias

Bordj el Kiffane

“Mohamed Amine Akli
  (alias a) Akli Amine Mohamed, b) Killech Shamir, c) Kali Sami, d) Elias). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas vieta: Bordj el Kiffane, Alžīrija. Dzimšanas datums: 30.3.1972. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: a) tēva vārds ir Lounes; b) mātes vārds ir Kadidja: c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; d) 2009. gada augustā deportēts no Spānijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Mohamed Amine Akli

alias

Akli Amine Mohamed

Killech Shamir

Kali Sami

Elias

Bordj el Kiffane

Lounes

Kadidja

| (29) | Ierakstu “Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Abu Thale). Adrese: nav pastāvīgas adreses Itālijā. Dzimšanas datums: 18.12.1969. Dzimšanas vieta: Asima-Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G737411 (Tunisijas pase, izdota 24.10.1990., derīga līdz 20.9.1997.). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamajām ziņām arestēts Stambulā, Turcijā, un deportēts uz Itāliju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni
  (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Meherez Hamdouni, d) Amdouni Mehrez ben Tah, e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, f) Abu Thale). Adrese: Itālija. Dzimšanas datums: a) 18.12.1969., b) 25.5.1968., c) 18.12.1968., d) 14.7.1969. Dzimšanas vieta: a) Asima-Tunisa, Tunisija; b) Neapole, Itālija; b) Tunisija; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G737411 (Tunisijas pase, izdota 24.10.1990., derīga līdz 20.9.1997.). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Mahmoud ben Sasi, b) mātes vārds ir Maryam bint al-Tijani, c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(29)

Ierakstu “Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Abu Thale). Adrese: nav pastāvīgas adreses Itālijā. Dzimšanas datums: 18.12.1969. Dzimšanas vieta: Asima-Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G737411 (Tunisijas pase, izdota 24.10.1990., derīga līdz 20.9.1997.). Papildu informācija: saskaņā ar pieejamajām ziņām arestēts Stambulā, Turcijā, un deportēts uz Itāliju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni

alias

Fabio Fusco

Mohamed Hassan

Abu Thale

Asima-Tunisa

“Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni
  (alias a) Fabio Fusco, b) Mohamed Hassan, c) Meherez Hamdouni, d) Amdouni Mehrez ben Tah, e) Meherez ben Ahdoud ben Amdouni, f) Abu Thale). Adrese: Itālija. Dzimšanas datums: a) 18.12.1969., b) 25.5.1968., c) 18.12.1968., d) 14.7.1969. Dzimšanas vieta: a) Asima-Tunisa, Tunisija; b) Neapole, Itālija; b) Tunisija; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G737411 (Tunisijas pase, izdota 24.10.1990., derīga līdz 20.9.1997.). Papildu informācija: a) tēva vārds ir Mahmoud ben Sasi, b) mātes vārds ir Maryam bint al-Tijani, c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Mehrez Ben Mahmoud Ben Sassi Al-Amdouni

alias

Fabio Fusco

Mohamed Hassan

Meherez Hamdouni

Amdouni Mehrez ben Tah

Meherez ben Ahdoud ben Amdouni

Abu Thale

Mahmoud ben Sasi

Maryam bint al-Tijani

| (30) | Ierakstu “Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias Hichem Abu Hchem). Adrese: Via di Saliceto 51/9, Boloņa, Itālija. Dzimšanas datums: 19.12.1965. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L246084 (Tunisijas pase, izdota 10.6.1996., derīga līdz 9.6.2001.). Papildu informācija: izdots Tunisijai 13.3.2006. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari
  (alias a) Hichem Abu Hchem, b) Ayari Chihbe, c) Ayari Chied, d) Adam Hussainy, e) Hichem, f) Abu Hichem, g) Moktar). Adrese: Via Bardo, Tunis, Tunisia. Dzimšanas datums: 19.12.1965. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Grieķija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Pases Nr. L246084 (Tunisijas pase, izdota 10.6.1996., derīga līdz 9.6.2001.). Papildu informācija: a) 2006. gada 13. aprīlī izdots no Itālijas Tunisijai; b) mātes vārds ir Fatima al-Tumi, c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(30)

Ierakstu “Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari (alias Hichem Abu Hchem). Adrese: Via di Saliceto 51/9, Boloņa, Itālija. Dzimšanas datums: 19.12.1965. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L246084 (Tunisijas pase, izdota 10.6.1996., derīga līdz 9.6.2001.). Papildu informācija: izdots Tunisijai 13.3.2006. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari

alias Hichem Abu Hchem

Via di Saliceto

“Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari
  (alias a) Hichem Abu Hchem, b) Ayari Chihbe, c) Ayari Chied, d) Adam Hussainy, e) Hichem, f) Abu Hichem, g) Moktar). Adrese: Via Bardo, Tunis, Tunisia. Dzimšanas datums: 19.12.1965. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Grieķija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Pases Nr. L246084 (Tunisijas pase, izdota 10.6.1996., derīga līdz 9.6.2001.). Papildu informācija: a) 2006. gada 13. aprīlī izdots no Itālijas Tunisijai; b) mātes vārds ir Fatima al-Tumi, c) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Chiheb Ben Mohamed Ben Mokhtar Al-Ayari

alias a) Hichem Abu Hchem

Ayari Chihbe

Ayari Chied

Adam Hussainy

Hichem

Abu Hichem

Moktar

Via Bardo, Tunis

Tunisia

Fatima al-Tumi

| (31) | Ierakstu “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Via Milano 108, Brescia, Italy. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: kopš 2001. gada pastāvīgi uzturas Sudānā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Sudan. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: Domājams, slēpjas no Itālijas iestāžu tiesas (kopš 2009. gada novembra). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(31)

Ierakstu “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Via Milano 108, Brescia, Italy. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: kopš 2001. gada pastāvīgi uzturas Sudānā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi

alias

Dah Dah

Abdelrahmman

Bechir

Via Milano

Brescia

Italy

“Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Sudan. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: Domājams, slēpjas no Itālijas iestāžu tiesas (kopš 2009. gada novembra). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi

alias

Dah Dah

Abdelrahmman

Bechir

Sudan

| (32) | Ierakstu “Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Djaffar). Adrese: Via degli Apuli 5, Milan, Italy (pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: 16.4.1969. Dzimšanas vieta: Boulogin, Alžīrija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Rachid Fettar
  (alias a) Amine del Belgio, b) Amine di Napoli, c) Djaffar, d) Taleb, e) Abu Chahid). Adrese: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Algeria. Dzimšanas datums: 16.4.1969. Dzimšanas vieta: Boulogin, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: izdots no Itālijas Alžīrijai. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(32)

Ierakstu “Rachid Fettar (alias a) Amine del Belgio, b) Djaffar). Adrese: Via degli Apuli 5, Milan, Italy (pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: 16.4.1969. Dzimšanas vieta: Boulogin, Alžīrija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Rachid Fettar

alias

Amine del Belgio

Djaffar

Via degli Apuli

Milan

Italy

Boulogin

“Rachid Fettar
  (alias a) Amine del Belgio, b) Amine di Napoli, c) Djaffar, d) Taleb, e) Abu Chahid). Adrese: 30 Abdul Rahman Street, Mirat Bab Al-Wadi, Algeria. Dzimšanas datums: 16.4.1969. Dzimšanas vieta: Boulogin, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Papildu informācija: izdots no Itālijas Alžīrijai. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Rachid Fettar

alias

Amine del Belgio

Amine di Napoli

Djaffar

Taleb

Abu Chahid

Abdul Rahman Street

Mirat Bab Al-Wadi

Algeria

Boulogin

| (33) | Ierakstu “Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adrese: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna) Italy. Dzimšanas datums: 20.11.1971. Dzimšanas vieta: Koubellat, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Z106861 (Tunisijas pase, izdota 18.2.2004., derīga līdz 17.2.2009.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 3 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami
  . Adrese: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italy. Dzimšanas datums: 20.11.1971. Dzimšanas vieta: Koubellat, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Z106861 (Tunisijas pase, izdota 18.2.2004., derīga līdz 17.2.2009.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(33)

Ierakstu “Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami. Adrese: Via de’ Carracci 15, Casalecchio di Reno (Bologna) Italy. Dzimšanas datums: 20.11.1971. Dzimšanas vieta: Koubellat, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Z106861 (Tunisijas pase, izdota 18.2.2004., derīga līdz 17.2.2009.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 3 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami

Via de’ Carracci

Casalecchio di Reno

Bologna

Italy

Koubellat

“Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami
  . Adrese: Via Vistarini Number 3, Frazione Zorlesco, Casal Pusterlengo, Lodi, Italy. Dzimšanas datums: 20.11.1971. Dzimšanas vieta: Koubellat, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. Z106861 (Tunisijas pase, izdota 18.2.2004., derīga līdz 17.2.2009.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Ibrahim Ben Hedhili Ben Mohamed Al-Hamami

Via Vistarini Number

Frazione Zorlesco

Casal Pusterlengo

Lodi

Italy

Koubellat

| (34) | Ierakstu “Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: 25.10.1963. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 2 gadu un 6 mēnešu cietumsods. 2004. gada 10. maijā Itālijā Apelācijas tiesa piesprieda 3 gadu un 6 mēnešu cietumsodu.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya
  (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: a) 25.10.1963., b) 15.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Sfāksa, Tunisija, b) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(34)

Ierakstu “Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya (alias Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: 25.10.1963. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 2 gadu un 6 mēnešu cietumsods. 2004. gada 10. maijā Itālijā Apelācijas tiesa piesprieda 3 gadu un 6 mēnešu cietumsodu.” pozīcijā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya

alias Yarraya

Via Mirasole

Bologna

Italy

Via Ariosto

Casalecchio di Reno

Bologna

Italy

“Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya
  (alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya). Adrese: a) Via Mirasole 11, Bologna, Italy, b) Via Ariosto 8, Casalecchio di Reno (Bologna), Italy. Dzimšanas datums: a) 25.10.1963., b) 15.10.1963. Dzimšanas vieta: a) Sfāksa, Tunisija, b) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L065947 (Tunisijas pase, izdota 28.10.1995., derīga līdz 27.10.2000.). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Mounir Ben Habib Ben Al-Taher Jarraya

alias a) Mounir Jarraya, b) Yarraya

Via Mirasole

Bologna

Italy

Via Ariosto

Casalecchio di Reno

Bologna

Italy

| (35) | Ierakstu “Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Said, b) Samir). Adrese: a) Via Agucchi 250, Bologna, Italy, b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 30.1.1966. Dzimšanas vieta: Beja, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K459698 (Tunisijas pase, izdota 6.3.1999., derīga līdz 5.3.2004.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 2 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi
  (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Dzimšanas datums: 30.1.1966. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Maroka. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K459698 (Tunisijas pase, izdota 6.3.1999., derīga līdz 5.3.2004.). Papildu informācija: a) mātes vārds ir Um Hani al-Tujani; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) Itālijas iestādes ziņo, ka kopš 2002. jūnija nav atrodams. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(35)

Ierakstu “Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi (alias a) Said, b) Samir). Adrese: a) Via Agucchi 250, Bologna, Italy, b) Via di Saliceto 51/9, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 30.1.1966. Dzimšanas vieta: Beja, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K459698 (Tunisijas pase, izdota 6.3.1999., derīga līdz 5.3.2004.). Papildu informācija: 2003. gada janvārī Itālijā piespriests 2 gadu cietumsods.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi

alias

Said

Samir

Via Agucchi

Bologna

Italy

Via di Saliceto

Bologna

Italy

Beja

“Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi
  (alias a) Jendoubi Faouzi, b) Said, c) Samir). Dzimšanas datums: 30.1.1966. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Maroka. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K459698 (Tunisijas pase, izdota 6.3.1999., derīga līdz 5.3.2004.). Papildu informācija: a) mātes vārds ir Um Hani al-Tujani; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) Itālijas iestādes ziņo, ka kopš 2002. jūnija nav atrodams. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Faouzi Ben Mohamed Ben Ahmed Al-Jendoubi

alias

Jendoubi Faouzi

Said

Samir

Um Hani al-Tujani

| (36) | Ierakstu “Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias Ouaz Najib). Adrese: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 12.4.1960. Dzimšanas vieta: Hekaima Al-Mehdiya, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K815205 (Tunisijas pase, izdota 17.9.1994., derīga līdz 16.9.1999.). Papildu informācija: saistīts ar Al-Haramain Islamic Foundation. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz
  (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adrese: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 12.4.1960. Dzimšanas vieta: Al Haka’imah, Governorate of Mahdia, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K815205 (Tunisijas pase, izdota 17.9.1994., derīga līdz 16.9.1999.). Papildu informācija: b) mātes vārds ir Salihah Amir: b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

(36)

Ierakstu “Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz (alias Ouaz Najib). Adrese: Vicolo dei Prati 2/2, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 12.4.1960. Dzimšanas vieta: Hekaima Al-Mehdiya, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K815205 (Tunisijas pase, izdota 17.9.1994., derīga līdz 16.9.1999.). Papildu informācija: saistīts ar Al-Haramain Islamic Foundation. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz

alias Ouaz Najib

Vicolo dei Prati

Bologna

Italy

Hekaima Al-Mehdiya

Al-Haramain Islamic Foundation

“Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz
  (alias a) Ouaz Najib, b) Ouaz Nagib). Adrese: Via Tovaglie Number 26, Bologna, Italy. Dzimšanas datums: 12.4.1960. Dzimšanas vieta: Al Haka’imah, Governorate of Mahdia, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. K815205 (Tunisijas pase, izdota 17.9.1994., derīga līdz 16.9.1999.). Papildu informācija: b) mātes vārds ir Salihah Amir: b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”

Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz

alias a) Ouaz Najib

Ouaz Nagib

Via Tovaglie Number

Bologna

Italy

Al Haka’imah

Governorate of Mahdia

Salihah Amir

| (37) | Ierakstu “Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Dzimšanas datums: 14.1.1965. Dzimšanas vieta: a) Dyshni-Vedeno, Vedensk apgabals, Čečenijas-Ingušijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika, Krievijas Federācija, b) Vedenskiey apgabals, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: Krievijas. Pases Nr. 623334 (Krievijas pase, 2002. gada janvāris). Valsts identifikācijas Nr.: IY-OZH Nr. 623334 (izdots Vedensk apgabalā 9.6.1989.). Papildu informācija: 2006. gadā apstiprināts, ka miris. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.8.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Shamil Salmanovich Basayev
  (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Dzimšanas datums: 14.1.1965. Dzimšanas vieta: a) Dyshni-Vedeno, Vedensk apgabals, Čečenijas-Ingušijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika, Krievijas Federācija, b) Vedenskiey apgabals, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: Krievijas. Pases Nr. 623334 (Krievijas pase, 2002. gada janvāris). Valsts identifikācijas Nr.: IY-OZH Nr. 623334 (izdots Vedensk apgabalā 9.6.1989.). Papildu informācija: apstiprināts, ka miris 2006. gadā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.8.2003.” |
| --- | --- |

(37)

Ierakstu “Shamil Salmanovich Basayev (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Dzimšanas datums: 14.1.1965. Dzimšanas vieta: a) Dyshni-Vedeno, Vedensk apgabals, Čečenijas-Ingušijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika, Krievijas Federācija, b) Vedenskiey apgabals, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: Krievijas. Pases Nr. 623334 (Krievijas pase, 2002. gada janvāris). Valsts identifikācijas Nr.: IY-OZH Nr. 623334 (izdots Vedensk apgabalā 9.6.1989.). Papildu informācija: 2006. gadā apstiprināts, ka miris. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.8.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Shamil Salmanovich Basayev

Басаев Шамиль Салманович

alias

Abdullakh Shamil Abu-Idris

Shamil Basaev

Basaev Chamil

Basaev Shamil Shikhanovic

Terek

Lysy

Idris

Besznogy

Amir

Rasul

Spartak

Pantera

Hamzat

General

Baisangur I

Walid

Al-Aqra

Rizvan

Berkut

Assadula

Dyshni-Vedeno

Vedensk

Vedenskiey

Vedensk

“Shamil Salmanovich Basayev
  (Басаев Шамиль Салманович) (alias a) Abdullakh Shamil Abu-Idris, b) Shamil Basaev, c) Basaev Chamil, d) Basaev Shamil Shikhanovic, e) Terek, f) Lysy, g) Idris, h) Besznogy, i) Amir, j) Rasul, k) Spartak, l) Pantera-05, m) Hamzat, n) General, o) Baisangur I, p) Walid, q) Al-Aqra, r) Rizvan, s) Berkut, t) Assadula). Dzimšanas datums: 14.1.1965. Dzimšanas vieta: a) Dyshni-Vedeno, Vedensk apgabals, Čečenijas-Ingušijas Autonomā Padomju Sociālistiskā Republika, Krievijas Federācija, b) Vedenskiey apgabals, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: Krievijas. Pases Nr. 623334 (Krievijas pase, 2002. gada janvāris). Valsts identifikācijas Nr.: IY-OZH Nr. 623334 (izdots Vedensk apgabalā 9.6.1989.). Papildu informācija: apstiprināts, ka miris 2006. gadā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.8.2003.”

Shamil Salmanovich Basayev

Басаев Шамиль Салманович

alias

Abdullakh Shamil Abu-Idris

Shamil Basaev

Basaev Chamil

Basaev Shamil Shikhanovic

Terek

Lysy

Idris

Besznogy

Amir

Rasul

Spartak

Pantera-05

Hamzat

General

Baisangur

Walid

Al-Aqra

Rizvan

Berkut

Assadula

Dyshni-Vedeno

Vedensk

Vedenskiey

Vedensk

| (38) | Ierakstu “Zulkepli Bin Marzuki. Adrese: Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 3.7.1968. Dzimšanas vieta: Selangor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 5983063. Valsts identifikācijas Nr.: 680703-10-5821. Papildu informācija: a) Malaizijas iestādes viņu aizturēja 2007. gada 3. februārī, un 2009. gada aprīlī viņš joprojām atrodas apcietinājumā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Zulkepli Bin Marzuki
  . Adrese: Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 3.7.1968. Dzimšanas vieta: Selangor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 5983063. Valsts identifikācijas Nr.: 680703-10-5821. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” |
| --- | --- |

(38)

Ierakstu “Zulkepli Bin Marzuki. Adrese: Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 3.7.1968. Dzimšanas vieta: Selangor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 5983063. Valsts identifikācijas Nr.: 680703-10-5821. Papildu informācija: a) Malaizijas iestādes viņu aizturēja 2007. gada 3. februārī, un 2009. gada aprīlī viņš joprojām atrodas apcietinājumā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Zulkepli Bin Marzuki

Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia

Selangor

“Zulkepli Bin Marzuki
  . Adrese: Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 3.7.1968. Dzimšanas vieta: Selangor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 5983063. Valsts identifikācijas Nr.: 680703-10-5821. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.”

Zulkepli Bin Marzuki

Taman Puchong Perdana, State of Selangor, Malaysia

Selangor

| (39) | Ierakstu “Abdul Hakim MURAD (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed); dzimšanas datums: 1968. gada 4. janvāris; dzimšanas vieta: Kuveita; valstspiederība: Pakistānas.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Abdul Hakim Murad
  (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed, f) Abdul Hakim Ali al-Hashem Murad). Dzimšanas datums: 11.4.1968. Dzimšanas vieta: Kuveita. Valstspiederība: Pakistānas. Pases Nr. a) 665334 Pakistānas pase, izdota Kuveitā, b) 917739 (Pakistānas pase, izdota Pakistānā 8.9.1991., derīga līdz 7.8.1996. Papildu informācija: a) mātes vārds ir Aminah Ahmad Sher al-Baloushi, b) atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” |
| --- | --- |

(39)

Ierakstu “Abdul Hakim MURAD (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim Al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed); dzimšanas datums: 1968. gada 4. janvāris; dzimšanas vieta: Kuveita; valstspiederība: Pakistānas.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Abdul Hakim MURAD

alias

Murad

Abdul Hakim Hasim

Murad

Abdul Hakim Ali Hashim

Murad

Abdul Hakim Al Hashim

Saeed Akman

Saeed Ahmed

“Abdul Hakim Murad
  (alias a) Murad, Abdul Hakim Hasim, b) Murad, Abdul Hakim Ali Hashim, c) Murad, Abdul Hakim al Hashim, d) Saeed Akman, e) Saeed Ahmed, f) Abdul Hakim Ali al-Hashem Murad). Dzimšanas datums: 11.4.1968. Dzimšanas vieta: Kuveita. Valstspiederība: Pakistānas. Pases Nr. a) 665334 Pakistānas pase, izdota Kuveitā, b) 917739 (Pakistānas pase, izdota Pakistānā 8.9.1991., derīga līdz 7.8.1996. Papildu informācija: a) mātes vārds ir Aminah Ahmad Sher al-Baloushi, b) atrodas apcietinājumā Amerikas Savienotajās Valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.”

Abdul Hakim Murad

alias

Murad

Abdul Hakim Hasim

Murad

Abdul Hakim Ali Hashim

Murad

Abdul Hakim al Hashim

Saeed Akman

Saeed Ahmed

Abdul Hakim Ali al-Hashem Murad

Aminah Ahmad Sher al-Baloushi

| (40) | Ierakstu “Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adrese: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 20.1.1964. Dzimšanas vieta: Johor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 10472263. Valsts identifikācijas Nr.: 640120-01-5529. Papildu informācija: Malaizijas iestādes viņu aizturēja 2001. gada decembrī un atbrīvoja no apcietinājuma 24.11.2008. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Yazid Sufaat
  (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adrese: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 20.1.1964. Dzimšanas vieta: Johor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 10472263. Valsts identifikācijas Nr.: 640120-01-5529. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” |
| --- | --- |

(40)

Ierakstu “Yazid Sufaat (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adrese: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 20.1.1964. Dzimšanas vieta: Johor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 10472263. Valsts identifikācijas Nr.: 640120-01-5529. Papildu informācija: Malaizijas iestādes viņu aizturēja 2001. gada decembrī un atbrīvoja no apcietinājuma 24.11.2008. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Yazid Sufaat

alias

Joe

Abu Zufar

Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia

Johor

“Yazid Sufaat
  (alias a) Joe, b) Abu Zufar). Adrese: Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia. Dzimšanas datums: 20.1.1964. Dzimšanas vieta: Johor, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A 10472263. Valsts identifikācijas Nr.: 640120-01-5529. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.”

Yazid Sufaat

alias

Joe

Abu Zufar

Taman Bukit Ampang, Selangor, Malaysia

Johor

| (41) | Ierakstu “Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos; e) Hadji Onos). Dzimšanas datums: 7.7.1966. Dzimšanas vieta: Lanao del Sur, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. Papildu informācija: 2009. gada aprīlī atradās apcietinājumā Filipīnās. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Yunos Umpara Moklis
  (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos; e) Hadji Onos). Adrese: Philippines. Dzimšanas datums: 7.7.1966. Dzimšanas vieta: Lanao del Sur, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” |
| --- | --- |

(41)

Ierakstu “Yunos Umpara Moklis (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos; e) Hadji Onos). Dzimšanas datums: 7.7.1966. Dzimšanas vieta: Lanao del Sur, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. Papildu informācija: 2009. gada aprīlī atradās apcietinājumā Filipīnās. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Yunos Umpara Moklis

alias

Muklis Y

Mukhlis Yunos

Saifullah Mukhlis Yunos

Saifulla Moklis Yunos

Hadji Onos

Lanao del Sur

“Yunos Umpara Moklis
  (alias a) Muklis Yunos, b) Mukhlis Yunos, c) Saifullah Mukhlis Yunos, d) Saifulla Moklis Yunos; e) Hadji Onos). Adrese: Philippines. Dzimšanas datums: 7.7.1966. Dzimšanas vieta: Lanao del Sur, Filipīnas. Valstspiederība: Filipīnu. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.”

Yunos Umpara Moklis

alias

Muklis Yunos

Mukhlis Yunos

Saifullah Mukhlis Yunos

Saifulla Moklis Yunos

Hadji Onos

Lanao del Sur

| (42) | Ierakstu “Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adrese: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Dzimšanas datums: 16.5.1967. Dzimšanas vieta: Kelantan, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A11457974. Valsts identifikācijas Nr.: 670516-03-5283. Papildu informācija: Malaizijas iestādes viņu arestēja 2002. gada 18. decembrī un paturēja apcietinājumā līdz 2009. gada 12. februārim. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Zaini Zakaria
  (alias Ahmad). Adrese: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Dzimšanas datums: 16.5.1967. Dzimšanas vieta: Kelantan, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A11457974. Valsts identifikācijas Nr.: 670516-03-5283. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” |
| --- | --- |

(42)

Ierakstu “Zaini Zakaria (alias Ahmad). Adrese: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Dzimšanas datums: 16.5.1967. Dzimšanas vieta: Kelantan, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A11457974. Valsts identifikācijas Nr.: 670516-03-5283. Papildu informācija: Malaizijas iestādes viņu arestēja 2002. gada 18. decembrī un paturēja apcietinājumā līdz 2009. gada 12. februārim. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

Zaini Zakaria

alias Ahmad

Kota Bharu, Kelantan, Malaysia

Kelantan

“Zaini Zakaria
  (alias Ahmad). Adrese: Kota Bharu, Kelantan, Malaysia. Dzimšanas datums: 16.5.1967. Dzimšanas vieta: Kelantan, Malaizija. Valstspiederība: Malaizijas. Pases Nr. A11457974. Valsts identifikācijas Nr.: 670516-03-5283. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 9.9.2003.”

Zaini Zakaria

alias Ahmad

Kota Bharu, Kelantan, Malaysia

Kelantan

| (43) | Ierakstu “Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (Dzimšanas datums: 22.8.1973.; dzimšanas vieta: Maroka); b) Kalad Belkasam (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); c) Mostafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); d) Mostefa Djamel (Dzimšanas datums: 26.9.1973.; dzimšanas vieta: Mahdia, Alžīrija); e) Mustafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); f) Balkasam Kalad (Dzimšanas datums:26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); g) Bekasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); h) Belkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); i) Damel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); j) Djamal Mostafa, dzimšanas datums: 31.12.1979. Maskara, Alžīrija; k) Djamal Mostafa (Dzimšanas datums: 10.06.1982.); l) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); m) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: a) 31.12.1979., b) 22.12.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); n) Fjamel Moustfa (Dzimšanas datums: 28.9.1973.; dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija); o) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); p) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); q) Mustafa). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 28.9.1973. Dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds: Djelalli Moustfa; b) mātes vārds: Kadeja Mansore; c) Alžīrijas dzimšanas apliecība, izdota Djamel Mostefa, dzimšanas datums: 25.9.1973.Mehdia, Tiaret provincē, Alžīrijā; d) vadītāja apliecības Nr.: 20645897 (viltota Dānijas autovadītāja apliecība, kas izdota Ali Barkani, dzimušam 22.8.1973. Marokā); e) kopš 2006. gada augusta atrodas cietumā Vācijā; f) 2007. gada septembrī deportēts uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 23.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Djamel Moustfa
  (alias a) Ali Barkani (Dzimšanas datums: 22.8.1973.; dzimšanas vieta: Maroka); b) Kalad Belkasam (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); c) Mostafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); d) Mostefa Djamel (Dzimšanas datums: 26.9.1973.; dzimšanas vieta: Mahdia, Alžīrija); e) Mustafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); f) Balkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); g) Bekasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); h) Belkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); i) Damel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); j) Djamal Mostafa, dzimšanas datums: 31.12.1979. Maskara, Alžīrija; k) Djamal Mostafa (Dzimšanas datums: 10.6.1982.); l) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); m) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: a) 31.12.1979., b) 22.12.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); n) Fjamel Moustfa (Dzimšanas datums: 28.9.1973.; dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija); o) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); p) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); q) Mustafa). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 28.9.1973. Dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Djelalli Moustfa; b) mātes vārds ir Kadeja Mansore; c) Alžīrijas dzimšanas apliecība, izdota Djamel Mostefa, dzimšanas datums: 25.9.1973.Mehdia, Tiaret provincē, Alžīrijā; d) vadītāja apliecības Nr.: 20645897 (viltota Dānijas autovadītāja apliecība, kas izdota Ali Barkani, dzimušam 22.8.1973. Marokā); e) saistīts ar Ismail Abdallah Sbaitan Shalabi, Mohamed Abu Dhess un Aschraf Al-Dagma; f) 2007. gada septembrī deportēts no Vācijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 23.9.2003.” |
| --- | --- |

(43)

Ierakstu “Djamel Moustfa (alias a) Ali Barkani (Dzimšanas datums: 22.8.1973.; dzimšanas vieta: Maroka); b) Kalad Belkasam (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); c) Mostafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); d) Mostefa Djamel (Dzimšanas datums: 26.9.1973.; dzimšanas vieta: Mahdia, Alžīrija); e) Mustafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); f) Balkasam Kalad (Dzimšanas datums:26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); g) Bekasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); h) Belkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); i) Damel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); j) Djamal Mostafa, dzimšanas datums: 31.12.1979. Maskara, Alžīrija; k) Djamal Mostafa (Dzimšanas datums: 10.06.1982.); l) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); m) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: a) 31.12.1979., b) 22.12.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); n) Fjamel Moustfa (Dzimšanas datums: 28.9.1973.; dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija); o) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); p) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); q) Mustafa). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 28.9.1973. Dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds: Djelalli Moustfa; b) mātes vārds: Kadeja Mansore; c) Alžīrijas dzimšanas apliecība, izdota Djamel Mostefa, dzimšanas datums: 25.9.1973.Mehdia, Tiaret provincē, Alžīrijā; d) vadītāja apliecības Nr.: 20645897 (viltota Dānijas autovadītāja apliecība, kas izdota Ali Barkani, dzimušam 22.8.1973. Marokā); e) kopš 2006. gada augusta atrodas cietumā Vācijā; f) 2007. gada septembrī deportēts uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 23.9.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Djamel Moustfa

alias

Ali Barkani

Kalad Belkasam

Mostafa Djamel

Mostefa Djamel

Mahdia

Mustafa Djamel

Balkasam Kalad

Bekasam Kalad

Belkasam Kalad

Damel Mostafa

Djamal Mostafa

Djamal Mostafa

Djamel Mostafa

Djamel Mostafa

Fjamel Moustfa

Tiaret

Djamel Mustafa

Djamel Mustafa

Mustafa

Tiaret

Djelalli Moustfa

Kadeja Mansore

Djamel Mostefa

Mehdia

Tiaret

Ali Barkani

“Djamel Moustfa
  (alias a) Ali Barkani (Dzimšanas datums: 22.8.1973.; dzimšanas vieta: Maroka); b) Kalad Belkasam (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); c) Mostafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); d) Mostefa Djamel (Dzimšanas datums: 26.9.1973.; dzimšanas vieta: Mahdia, Alžīrija); e) Mustafa Djamel (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); f) Balkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); g) Bekasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); h) Belkasam Kalad (Dzimšanas datums: 26.8.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); i) Damel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); j) Djamal Mostafa, dzimšanas datums: 31.12.1979. Maskara, Alžīrija; k) Djamal Mostafa (Dzimšanas datums: 10.6.1982.); l) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); m) Djamel Mostafa (Dzimšanas datums: a) 31.12.1979., b) 22.12.1973.; dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija); n) Fjamel Moustfa (Dzimšanas datums: 28.9.1973.; dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija); o) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.); p) Djamel Mustafa (Dzimšanas datums: 31.12.1979.; dzimšanas vieta: Maskara, Alžīrija); q) Mustafa). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 28.9.1973. Dzimšanas vieta: Tiaret, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Djelalli Moustfa; b) mātes vārds ir Kadeja Mansore; c) Alžīrijas dzimšanas apliecība, izdota Djamel Mostefa, dzimšanas datums: 25.9.1973.Mehdia, Tiaret provincē, Alžīrijā; d) vadītāja apliecības Nr.: 20645897 (viltota Dānijas autovadītāja apliecība, kas izdota Ali Barkani, dzimušam 22.8.1973. Marokā); e) saistīts ar Ismail Abdallah Sbaitan Shalabi, Mohamed Abu Dhess un Aschraf Al-Dagma; f) 2007. gada septembrī deportēts no Vācijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 23.9.2003.”

Djamel Moustfa

alias

Ali Barkani

Kalad Belkasam

Mostafa Djamel

Mostefa Djamel

Mahdia

Mustafa Djamel

Balkasam Kalad

Bekasam Kalad

Belkasam Kalad

Damel Mostafa

Djamal Mostafa

Djamal Mostafa

Djamel Mostafa

Djamel Mostafa

Fjamel Moustfa

Tiare

Djamel Mustafa

Djamel Mustafa

Mustafa

Tiaret

Djelalli Moustfa

Kadeja Mansore

Djamel Mostefa

Mehdia

Tiaret

Ali Barkani

Ismail Abdallah Sbaitan Shalabi

Mohamed Abu Dhess

Aschraf Al-Dagma

| (44) | Ierakstu “Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Dzimšanas datums: 1.6.1972. Dzimšanas vieta: Ghardaia, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Mohamed un Zohra Chemkha dēls, b) darbojas Mali ziemeļos. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mokhtar Belmokhtar
  (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Dzimšanas datums: 1.6.1972. Dzimšanas vieta: Ghardaia, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Mohamed, un mātes vārds ir Zohra Chemkha; b) Al-Qaida organizācijas Islama Magrebas valstīs (AQIM) padomes loceklis; c) vadītājs Katibat el Moulathamoune, kas darbojas AQIM 4. regionā (Sahel/Sahara). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.11.2003.” |
| --- | --- |

(44)

Ierakstu “Mokhtar Belmokhtar (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Dzimšanas datums: 1.6.1972. Dzimšanas vieta: Ghardaia, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Mohamed un Zohra Chemkha dēls, b) darbojas Mali ziemeļos. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mokhtar Belmokhtar

alias

Belaouar Khaled Abou El Abass

Belaouer Khaled Abou El Abass

Belmokhtar Khaled Abou El Abes

Khaled Abou El Abass

Khaled Abou El Abbes

Khaled Abou El Abes

Khaled Abulabbas Na Oor

Mukhtar Belmukhtar

Abou Abbes Khaled

Belaoua

Belaour

Ghardaia

Mohamed

Zohra Chemkha

“Mokhtar Belmokhtar
  (alias a) Belaouar Khaled Abou El Abass, b) Belaouer Khaled Abou El Abass, c) Belmokhtar Khaled Abou El Abes, d) Khaled Abou El Abass, e) Khaled Abou El Abbes, f) Khaled Abou El Abes, g) Khaled Abulabbas Na Oor, h) Mukhtar Belmukhtar, i) Abou Abbes Khaled, j) Belaoua, k) Belaour). Dzimšanas datums: 1.6.1972. Dzimšanas vieta: Ghardaia, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Mohamed, un mātes vārds ir Zohra Chemkha; b) Al-Qaida organizācijas Islama Magrebas valstīs (AQIM) padomes loceklis; c) vadītājs Katibat el Moulathamoune, kas darbojas AQIM 4. regionā (Sahel/Sahara). Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 11.11.2003.”

Mokhtar Belmokhtar

alias

Belaouar Khaled Abou El Abass

Belaouer Khaled Abou El Abass

Belmokhtar Khaled Abou El Abes

Khaled Abou El Abass

Khaled Abou El Abbes

Khaled Abou El Abes

Khaled Abulabbas Na Oor

Mukhtar Belmukhtar

Abou Abbes Khaled

Belaoua

Belaour

Ghardaia

Mohamed

Zohra Chemkha

Al-Qaida

AQIM

Katibat el Moulathamoune

AQIM

Sahel/Sahara

| (45) | Ierakstu “Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman). Adrese: Corso Lodi 59, Milan, Italy. Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Menzel Temime, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M307968 (Tunisijas pase izdota 8.9.2001., derīga līdz 7.9.2006.). Cita informācija: 2008. gada februārī atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif
  (alias a) Cherif Said, b) Binhamoda Hokri, c) Hcrif Ataf, d) Bin Homoda Chokri, e) Atef Cherif, f) Sherif Ataf, g) Ataf Cherif Said, h) Cherif Said, i) Cherif Said, j) Djallal, k) Youcef, l) Abou Salman, m) Said Tmimi). Adrese: Corso Lodi 59, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 25.1.1970., b) 25.1.1971., c) 12.12.1973. Dzimšanas vieta: a) Menzel Temime, Tunisija; b) Tunisija; c) Sosa, Tunisija; d) Solisse, Tunisija; e) Tunisa, Tunisija; f) Alžīrija; g) Aras, Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M307968 (Tunisijas pase izdota 8.9.2001., derīga līdz 7.9.2006.). Cita informācija: mātes vārds ir Radhiyah Makki. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(45)

Ierakstu “Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (alias a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman). Adrese: Corso Lodi 59, Milan, Italy. Dzimšanas datums: 25.1.1970. Dzimšanas vieta: Menzel Temime, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M307968 (Tunisijas pase izdota 8.9.2001., derīga līdz 7.9.2006.). Cita informācija: 2008. gada februārī atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif

alias

Djallal

Youcef

Abou Salman

Corso Lodi 59, Milan, Italy

Menzel Temime

“Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif
  (alias a) Cherif Said, b) Binhamoda Hokri, c) Hcrif Ataf, d) Bin Homoda Chokri, e) Atef Cherif, f) Sherif Ataf, g) Ataf Cherif Said, h) Cherif Said, i) Cherif Said, j) Djallal, k) Youcef, l) Abou Salman, m) Said Tmimi). Adrese: Corso Lodi 59, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 25.1.1970., b) 25.1.1971., c) 12.12.1973. Dzimšanas vieta: a) Menzel Temime, Tunisija; b) Tunisija; c) Sosa, Tunisija; d) Solisse, Tunisija; e) Tunisa, Tunisija; f) Alžīrija; g) Aras, Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M307968 (Tunisijas pase izdota 8.9.2001., derīga līdz 7.9.2006.). Cita informācija: mātes vārds ir Radhiyah Makki. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif

alias

Cherif Said

Binhamoda Hokri

Hcrif Ataf

Bin Homoda Chokri

Atef Cherif

Sherif Ataf

Ataf Cherif Said

Cherif Said

Cherif Said

Djallal

Youcef

Abou Salman

Said Tmimi

Corso Lodi 59, Milan, Italy

Menzel Temime

Solisse

Aras

Radhiyah Makki

| (46) | Ierakstu “Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (alias a) Zarga; b) Nadra). Adrese: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italy. Dzimšanas datums: 15.1.1973. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M174950 (Tunisijas pase, izdota 27.4.1999., derīga līdz 26.4.2004.). Cita informācija: kopš 11.4.2008. atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Imed Ben Mekki Zarkaoui
  (alias a) Dour Nadre, b) Dour Nadre, c) Daour Nadre, d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, f) Zarga, g) Nadra). Adrese: 41-45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, France. Dzimšanas datums: a) 15.1.1973., b) 15.1.1974., c) 31.3.1975. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Maroka; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M174950 (Tunisijas pase, izdota 27.4.1999., derīga līdz 26.4.2004.). Cita informācija: mātes vārds ir Zina al-Zarkaoui. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(46)

Ierakstu “Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui (alias a) Zarga; b) Nadra). Adrese: Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italy. Dzimšanas datums: 15.1.1973. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M174950 (Tunisijas pase, izdota 27.4.1999., derīga līdz 26.4.2004.). Cita informācija: kopš 11.4.2008. atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Imad Ben Al-Mekki Ben Al-Akhdar Al-Zarkaoui

alias

Zarga

Nadra

Via Col. Aprosio 588, Vallecrosia (IM), Italy

“Imed Ben Mekki Zarkaoui
  (alias a) Dour Nadre, b) Dour Nadre, c) Daour Nadre, d) Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui, f) Zarga, g) Nadra). Adrese: 41-45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, France. Dzimšanas datums: a) 15.1.1973., b) 15.1.1974., c) 31.3.1975. Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija; b) Maroka; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M174950 (Tunisijas pase, izdota 27.4.1999., derīga līdz 26.4.2004.). Cita informācija: mātes vārds ir Zina al-Zarkaoui. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Imed Ben Mekki Zarkaoui

alias

Dour Nadre

Dour Nadre

Daour Nadre

Imad ben al-Mekki ben al-Akhdar al-Zarkaoui

Zarga

Nadra

41-45, Rue Estienne d’Orves, Pré Saint Gervais, France

Zina al-Zarkaoui

| (47) | Ierakstu “Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Kamel, b) Kimo). Adrese: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italy, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 21.10.1977. Dzimšanas vieta: Beja, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P229856 (Tunisijas pase, izdota 1.11.2002., derīga līdz 31.10.2007.). Cita informācija: Brešā 13.7.2005. piespriests trīs gadu un četru mēnešu cietumsods. Ar tiesas spriedumu izraidīts no valsts, Eiropas Cilvēktiesību tiesa 17.4.2007. atlikusi sprieduma izpildi. Brīvībā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui
  (alias a) Hamroui Kamel ben Mouldi, b) Hamraoui Kamel, c) Kamel, d) Kimo). Adrese: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italy, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: a) 21.10.1977., b) 21.11.1977. Dzimšanas vieta: a) Beja, Tunisija; b) Maroka; c) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P229856 (Tunisijas pase, izdota 1.11.2002., derīga līdz 31.10.2007.). Cita informācija: a) mātes vārds ir Khamisah al-Kathiri; b) ar tiesas spriedumu izraidīts no valsts, Eiropas Cilvēktiesību tiesa 17.4.2007. atlikusi sprieduma izpildi; c) atkārtoti apcietināts Itālijā 2008. gada 20. maijā; d) aizliegta iebraukšana Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(47)

Ierakstu “Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui (alias a) Kamel, b) Kimo). Adrese: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italy, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 21.10.1977. Dzimšanas vieta: Beja, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P229856 (Tunisijas pase, izdota 1.11.2002., derīga līdz 31.10.2007.). Cita informācija: Brešā 13.7.2005. piespriests trīs gadu un četru mēnešu cietumsods. Ar tiesas spriedumu izraidīts no valsts, Eiropas Cilvēktiesību tiesa 17.4.2007. atlikusi sprieduma izpildi. Brīvībā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui

alias

Kamel

Kimo

Via Bertesi 27, Cremona, Italy

Via Plebiscito 3, Cremona, Italy

“Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui
  (alias a) Hamroui Kamel ben Mouldi, b) Hamraoui Kamel, c) Kamel, d) Kimo). Adrese: a) Via Bertesi 27, Cremona, Italy, b) Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: a) 21.10.1977., b) 21.11.1977. Dzimšanas vieta: a) Beja, Tunisija; b) Maroka; c) Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P229856 (Tunisijas pase, izdota 1.11.2002., derīga līdz 31.10.2007.). Cita informācija: a) mātes vārds ir Khamisah al-Kathiri; b) ar tiesas spriedumu izraidīts no valsts, Eiropas Cilvēktiesību tiesa 17.4.2007. atlikusi sprieduma izpildi; c) atkārtoti apcietināts Itālijā 2008. gada 20. maijā; d) aizliegta iebraukšana Šengenas zonā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Kamal Ben Maoeldi Ben Hassan Al-Hamraoui

alias

Hamroui Kamel ben Mouldi

Hamraoui Kamel

Kamel

Kimo

Via Bertesi 27, Cremona, Italy

Via Plebiscito 3, Cremona, Italy

Khamisah al-Kathiri

| (48) | Ierakstu “Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (alias Mera’l). Adrese: Via Cilea 40, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 2.1.1972. Dzimšanas vieta: El Gharbia (Ēģipte). Cita informācija: Milānas pirmās instances tiesa 21.9.2006. piesprieda desmit gadu cietumsodu. Atrodas apcietinājumā Itālijā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi
  , (alias Mera’i). Adrese: Via Cilea 40, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 2.1.1972. Dzimšanas vieta: El Gharbia (Ēģipte). Cita informācija: a) atrodas apcietinājumā Itālijā, jāatbrīvo 6.1.2012.; b) tiks izraidīts no Itālijas pēc soda izciešanas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(48)

Ierakstu “Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi, (alias Mera’l). Adrese: Via Cilea 40, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 2.1.1972. Dzimšanas vieta: El Gharbia (Ēģipte). Cita informācija: Milānas pirmās instances tiesa 21.9.2006. piesprieda desmit gadu cietumsodu. Atrodas apcietinājumā Itālijā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi

alias

Via Cilea 40, Milan, Italy

El Gharbia

“Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi
  , (alias Mera’i). Adrese: Via Cilea 40, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 2.1.1972. Dzimšanas vieta: El Gharbia (Ēģipte). Cita informācija: a) atrodas apcietinājumā Itālijā, jāatbrīvo 6.1.2012.; b) tiks izraidīts no Itālijas pēc soda izciešanas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Radi Abd El Samie Abou El Yazid El Ayashi

alias Mera’i

Via Cilea 40, Milan, Italy

El Gharbia

| (49) | Ierakstu “Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias Gamel Mohamed). Adrese: Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 29.5.1966., b) 25.5.1966. (Gamel Mohamed). Dzimšanas vieta: a) Tunisija; b) Maroka (Gamel Mohamed). Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L723315 (Tunisijas pase, izdota 5.5.1998., derīga līdz 4.5.2003.). Cita informācija: 2008. gada jūlijā atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia
  (alias a) Gamel Mohamed, b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, c) Mahmoud Hamid). Adrese: Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 29.5.1966., b) 25.5.1966. (Gamel Mohamed), c) 9.5.1986. (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija, b) Maroka (Gamel Mohamed), c) Ēģipte (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L723315 (Tunisijas pase, izdota 5.5.1998., derīga līdz 4.5.2003.). Cita informācija: cietumā Itālijā līdz 2011. gada 28. jūlijam. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(49)

Ierakstu “Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia (alias Gamel Mohamed). Adrese: Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 29.5.1966., b) 25.5.1966. (Gamel Mohamed). Dzimšanas vieta: a) Tunisija; b) Maroka (Gamel Mohamed). Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L723315 (Tunisijas pase, izdota 5.5.1998., derīga līdz 4.5.2003.). Cita informācija: 2008. gada jūlijā atrodas apcietinājumā Itālijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia

alias Gamel Mohamed

Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy

Gamel Mohamed

Gamel Mohamed

“Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia
  (alias a) Gamel Mohamed, b) Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa, c) Mahmoud Hamid). Adrese: Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy. Dzimšanas datums: a) 29.5.1966., b) 25.5.1966. (Gamel Mohamed), c) 9.5.1986. (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Dzimšanas vieta: a) Tunisa, Tunisija, b) Maroka (Gamel Mohamed), c) Ēģipte (Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa). Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L723315 (Tunisijas pase, izdota 5.5.1998., derīga līdz 4.5.2003.). Cita informācija: cietumā Itālijā līdz 2011. gada 28. jūlijam. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Hamadi Ben Abdul Azis Ben Ali Bouyehia

alias a) Gamel Mohamed

Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa

Mahmoud Hamid

Corso XXII Marzo 39, Milan, Italy

Gamel Mohamed

Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa

Gamel Mohamed

Abd el Wanis Abd Gawwad Abd el Latif Bahaa

| (50) | Ierakstu “Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Tituls: imams. Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 1.11.1975. Dzimšanas vieta: Poshok, Irāka. Cita informācija: Itālijas tiesu iestāde 19.4.2004. piesprieda vienu gadu un 11 mēnešu cietumsodu. Atbrīvots 15.10.2004. Izraidīšanas orderis izdots 18.10.2004. Bēguļo kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mohammad Tahir Hammid
  (alias Abdelhamid Al Kurdi). Tituls: imams. Dzimšanas datums: 1.11.1975. Dzimšanas vieta: Poshok, Irāka. Cita informācija: a) Itālijas iestādes 2004. gada 18. oktobrī izdevušas izraidīsanas orderi; b) bēguļo no Itālijas iestādēm kopš 2007. gada septembra. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(50)

Ierakstu “Mohammad Tahir Hammid (alias Abdelhamid Al Kurdi). Tituls: imams. Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 1.11.1975. Dzimšanas vieta: Poshok, Irāka. Cita informācija: Itālijas tiesu iestāde 19.4.2004. piesprieda vienu gadu un 11 mēnešu cietumsodu. Atbrīvots 15.10.2004. Izraidīšanas orderis izdots 18.10.2004. Bēguļo kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mohammad Tahir Hammid

alias Abdelhamid Al Kurdi

Via della Martinella 132

Italy

Poshok

“Mohammad Tahir Hammid
  (alias Abdelhamid Al Kurdi). Tituls: imams. Dzimšanas datums: 1.11.1975. Dzimšanas vieta: Poshok, Irāka. Cita informācija: a) Itālijas iestādes 2004. gada 18. oktobrī izdevušas izraidīsanas orderi; b) bēguļo no Itālijas iestādēm kopš 2007. gada septembra. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Mohammad Tahir Hammid

alias Abdelhamid Al Kurdi

Poshok

| (51) | Ierakstu “Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Abderrahmane, b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Adrese: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italy (iepriekšējā adrese 2002. gada vidū). Dzimšanas datums: 1.7.1977. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L886177 (Tunisijas pase, izdota 14.12.1998., derīga līdz 13.12.2003.). Cita informācija: kopš 2002. gada vidus atrašanās vieta un statuss nezināms. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani
  (alias a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, b) Abderrahmane). Dzimšanas datums: 1.7.1977. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L886177 (Tunisijas pase, izdota 14.12.1998., derīga līdz 13.12.2003.). Cita informācija: mātes vārds ir Habibah al-Sahrawi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(51)

Ierakstu “Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani (alias a) Abderrahmane, b) Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani). Adrese: Via Bolgeri 4, Barni (Como), Italy (iepriekšējā adrese 2002. gada vidū). Dzimšanas datums: 1.7.1977. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L886177 (Tunisijas pase, izdota 14.12.1998., derīga līdz 13.12.2003.). Cita informācija: kopš 2002. gada vidus atrašanās vieta un statuss nezināms. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani

alias

Abderrahmane

Lofti Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani

Via Bolgeri 4

Barni

Como

Italy

“Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani
  (alias a) Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani, b) Abderrahmane). Dzimšanas datums: 1.7.1977. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L886177 (Tunisijas pase, izdota 14.12.1998., derīga līdz 13.12.2003.). Cita informācija: mātes vārds ir Habibah al-Sahrawi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Lotfi Ben Abdul Hamid Ben Ali Al-Rihani

alias

Lofti ben Abdul Hamid ben Ali al-Rihani

Abderrahmane

Habibah al-Sahrawi

| (52) | Ierakstu “Daki Mohammed. Adrese: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italy. Dzimšanas datums: 29.3.1965. Dzimšanas vieta: Maroka. Cita informācija: deportēts no Itālijas uz Maroku 10.12.2005.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mohammed Daki
  . Adrese: Kasablanka, Maroka. Dzimšanas datums: 29.3.1965. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas. Pases Nr.: a) G 482731 (Marokas pase), b) L446524 (Marokas pase). Valsts identifikācijas nr.: BE-400989 (Marokas valsts personas apliecība). Cita informācija: a) tēva vārds ir Lahcen; b) mātes vārds ir Izza Brahim; c) deportēts no Itālijas uz Maroku 10.12.2005. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(52)

Ierakstu “Daki Mohammed. Adrese: Via Melato 11, Reggio Emilia, Italy. Dzimšanas datums: 29.3.1965. Dzimšanas vieta: Maroka. Cita informācija: deportēts no Itālijas uz Maroku 10.12.2005.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Daki Mohammed

Via Melato 11, Reggio Emilia, Italy

“Mohammed Daki
  . Adrese: Kasablanka, Maroka. Dzimšanas datums: 29.3.1965. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas. Pases Nr.: a) G 482731 (Marokas pase), b) L446524 (Marokas pase). Valsts identifikācijas nr.: BE-400989 (Marokas valsts personas apliecība). Cita informācija: a) tēva vārds ir Lahcen; b) mātes vārds ir Izza Brahim; c) deportēts no Itālijas uz Maroku 10.12.2005. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Mohammed Daki

Lahcen

Izza Brahim

| (53) | Ierakstu “Mohamed Amin Mostafa. Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 11.10.1975. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Cita informācija: notiesāts uz 7 gadu ieslodzījumu 21.9.2006. Pašlaik apcietinājumā Itālijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mohamed Amin Mostafa
  . Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 11.10.1975. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Cita informācija: pašlaik pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Itālijā, kam jābeidzas 2012. gada 15. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(53)

Ierakstu “Mohamed Amin Mostafa. Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 11.10.1975. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Cita informācija: notiesāts uz 7 gadu ieslodzījumu 21.9.2006. Pašlaik apcietinājumā Itālijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mohamed Amin Mostafa

Via della Martinella 132

Italy

“Mohamed Amin Mostafa
  . Adrese: Via della Martinella 132, Parma, Italy. Dzimšanas datums: 11.10.1975. Dzimšanas vieta: Kirkūka, Irāka. Cita informācija: pašlaik pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Itālijā, kam jābeidzas 2012. gada 15. janvārī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Mohamed Amin Mostafa

Via della Martinella 132

Italy

| (54) | Ierakstu “Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Abou Anis). Adrese: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Italy; b) Via Cefalonia 11, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta, pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: 30.11.1974. Dzimšanas vieta: Haidra Al-Qasreen, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M788331 (Tunisijas pase, izdota 28.9.2001., derīga līdz 27.9.2006.). Cita informācija: a) 2009. gada aprīlī atrodas apcietinājumā Itālijā; b) tēva vārds ir Mohamed Sharif; c) mātes vārds ir Fatima. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi
  (alias a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adrese: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Italy; b) Via Cefalonia 11, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta, pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: a) 30.11.1974., b) 20.11.1974. Dzimšanas vieta: a) Haidra Al-Qasreen, Tunisija; b) Libāna; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M788331 (Tunisijas pase, izdota 28.9.2001., derīga līdz 27.9.2006.). Cita informācija: a) atrodas apcietinājumā Itālijā līdz 27.4.2012.; b) tēva vārds ir Mohamed Sharif; c) mātes vārds ir Fatima. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(54)

Ierakstu “Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (alias a) Nassim Saadi, b) Abou Anis). Adrese: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Italy; b) Via Cefalonia 11, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta, pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: 30.11.1974. Dzimšanas vieta: Haidra Al-Qasreen, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M788331 (Tunisijas pase, izdota 28.9.2001., derīga līdz 27.9.2006.). Cita informācija: a) 2009. gada aprīlī atrodas apcietinājumā Itālijā; b) tēva vārds ir Mohamed Sharif; c) mātes vārds ir Fatima. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi

alias

Nassim Saadi

Abou Anis

Via Monte Grappa 15

Arluno

Milan

Italy

Via Cefalonia 11, Milan, Italy

Haidra Al-Qasreen

Mohamed Sharif

Fatima

“Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi
  (alias a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adrese: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milan), Italy; b) Via Cefalonia 11, Milan, Italy (pastāvīgā dzīvesvieta, pēdējā zināmā adrese). Dzimšanas datums: a) 30.11.1974., b) 20.11.1974. Dzimšanas vieta: a) Haidra Al-Qasreen, Tunisija; b) Libāna; c) Alžīrija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M788331 (Tunisijas pase, izdota 28.9.2001., derīga līdz 27.9.2006.). Cita informācija: a) atrodas apcietinājumā Itālijā līdz 27.4.2012.; b) tēva vārds ir Mohamed Sharif; c) mātes vārds ir Fatima. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi

alias

Nassim Saadi

Dia el Haak George

Diael Haak George

El Dia Haak George

Abou Anis

Abu Anis

Via Monte Grappa 15

Arluno

Milan

Italy

Via Cefalonia 11, Milan, Italy

Haidra Al-Qasreen

Mohamed Sharif

Fatima

| (55) | Ierakstu “Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Adrese: Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 30.4.1964. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L851940 (Tunisijas pase, izdota 9.9.1998., derīga līdz 8.9.2003.). Cita informācija: Kremonas pirmās instances tiesa 15.7.2006. piesprieda septiņu gadu un sešu mēnešu cietumsodu. Šis spriedums tika pārsūdzēts, un lietu skatīs Brešas apelācijas tiesa. Atrodas apcietinājumā Itālijā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi
  (alias a) Drissi Noureddine, b) Abou Ali, c) Faycal). Adrese: Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 30.4.1964. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L851940 (Tunisijas pase, izdota 9.9.1998., derīga līdz 8.9.2003.). Cita informācija: a) pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Itālijā līdz 2010. gada 5. maijam; b) aizliegta iebraukšana Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Khadijah al-Drissi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(55)

Ierakstu “Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi. Adrese: Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 30.4.1964. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L851940 (Tunisijas pase, izdota 9.9.1998., derīga līdz 8.9.2003.). Cita informācija: Kremonas pirmās instances tiesa 15.7.2006. piesprieda septiņu gadu un sešu mēnešu cietumsodu. Šis spriedums tika pārsūdzēts, un lietu skatīs Brešas apelācijas tiesa. Atrodas apcietinājumā Itālijā kopš 2007. gada septembra.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi

Via Plebiscito 3, Cremona, Italy

“Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi
  (alias a) Drissi Noureddine, b) Abou Ali, c) Faycal). Adrese: Via Plebiscito 3, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 30.4.1964. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L851940 (Tunisijas pase, izdota 9.9.1998., derīga līdz 8.9.2003.). Cita informācija: a) pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Itālijā līdz 2010. gada 5. maijam; b) aizliegta iebraukšana Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Khadijah al-Drissi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Noureddine Ben Ali Ben Belkassem Al-Drissi

alias

Drissi Noureddine

Abou Ali

Faycal

Via Plebiscito 3, Cremona, Italy

Khadijah al-Drissi

| (56) | Ierakstu “Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adrese: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italy (pastāvīga dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 20.11.1975. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P182583 (Tunisijas pase, izdota 13.9.2003., derīga līdz 12.9.2007.). Cita informācija: 2008. gada jūlijā atrašanās vieta nav zināma. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine
  (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 20.11.1975. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P182583 (Tunisijas pase, izdota 13.9.2003., derīga līdz 12.9.2007.). Cita informācija: b) bēguļo no Itālijas iestādēm kopš 2008. gada jūlija. b) 2010. gadā pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” |
| --- | --- |

(56)

Ierakstu “Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adrese: Vicolo S. Giovanni, Rimini, Italy (pastāvīga dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 20.11.1975. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P182583 (Tunisijas pase, izdota 13.9.2003., derīga līdz 12.9.2007.). Cita informācija: 2008. gada jūlijā atrašanās vieta nav zināma. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine

alias

Salmane

Lazhar

Vicolo S. Giovanni

Italy

“Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine
  (alias a) Salmane, b) Lazhar). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 20.11.1975. Dzimšanas vieta: Sfāksa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: P182583 (Tunisijas pase, izdota 13.9.2003., derīga līdz 12.9.2007.). Cita informācija: b) bēguļo no Itālijas iestādēm kopš 2008. gada jūlija. b) 2010. gadā pakļauts administratīvās kontroles pasākumam Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2003.”

Al-Azhar Ben Khalifa Ben Ahmed Rouine

alias

Salmane

Lazhar

| (57) | Ierakstu “Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias Abou Djarrah). Adrese: Via Geromini 15, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 20.5.1969. Dzimšanas vieta: Menzel Temime, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G827238 (Tunisijas pase, izdota 1.6.1996., derīga līdz 31.5.2001.). Cita informācija: 13.12.2008. izdots Tunisijai. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi
  (alias a) Aboue Chiba Brahim, b) Arouri Taoufik, c) Ben Salah Adnan, d) Sassi Adel, e) Salam Kamel, f) Salah Adnan, g) Arouri Faisel, h) Bentaib Amour, i) Adnan Salah, j) Hasnaoui Mellit, k) Arouri Taoufik ben Taieb, l) Abouechiba Brahim, m) Farid Arouri, n) Ben Magid, o) Maci Ssassi, p) Salah ben Anan, q) Hasnaui Mellit, r) Abou Djarrah). Adrese: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunisija. Dzimšanas datums: a) 20.5.1969, b) 2.9.1966, c) 2.9.1964, d) 2.4.1966, e) 2.2.1963, f) 4.2.1965, g) 2.3.1965, h) 9.2.1965, i) 1.4.1966, j) 1972, k) 9.2.1964, l) 2.6.1964, m) 2.6.1966, n) 2.6.1972. Dzimšanas vieta: a) Manzil Tmim, Tunisija; b) Lībija; c) Tunisija; d) Alžīrija; e) Maroka; f) Libāna. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G827238 (Tunisijas pase, izdota 1.6.1996., derīga līdz 31.5.2001.). Cita informācija: a) izdots no Itālijas Tunisijai 13.12.2008.; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Mabrukah al-Yazidi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 12.11.2003.’ |
| --- | --- |

(57)

Ierakstu “Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi (alias Abou Djarrah). Adrese: Via Geromini 15, Cremona, Italy. Dzimšanas datums: 20.5.1969. Dzimšanas vieta: Menzel Temime, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G827238 (Tunisijas pase, izdota 1.6.1996., derīga līdz 31.5.2001.). Cita informācija: 13.12.2008. izdots Tunisijai. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 12.11.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi

alias Abou Djarrah

Via Geromini

Cremona, Italy

Menzel Temime

“Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi
  (alias a) Aboue Chiba Brahim, b) Arouri Taoufik, c) Ben Salah Adnan, d) Sassi Adel, e) Salam Kamel, f) Salah Adnan, g) Arouri Faisel, h) Bentaib Amour, i) Adnan Salah, j) Hasnaoui Mellit, k) Arouri Taoufik ben Taieb, l) Abouechiba Brahim, m) Farid Arouri, n) Ben Magid, o) Maci Ssassi, p) Salah ben Anan, q) Hasnaui Mellit, r) Abou Djarrah). Adrese: Libya Street Number 9, Manzil Tmim, Nabeul, Tunisija. Dzimšanas datums: a) 20.5.1969, b) 2.9.1966, c) 2.9.1964, d) 2.4.1966, e) 2.2.1963, f) 4.2.1965, g) 2.3.1965, h) 9.2.1965, i) 1.4.1966, j) 1972, k) 9.2.1964, l) 2.6.1964, m) 2.6.1966, n) 2.6.1972. Dzimšanas vieta: a) Manzil Tmim, Tunisija; b) Lībija; c) Tunisija; d) Alžīrija; e) Maroka; f) Libāna. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. G827238 (Tunisijas pase, izdota 1.6.1996., derīga līdz 31.5.2001.). Cita informācija: a) izdots no Itālijas Tunisijai 13.12.2008.; b) nedrīkst ieceļot Šengenas zonā; c) mātes vārds ir Mabrukah al-Yazidi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 12.11.2003.’

Mourad Ben Ali Ben Al-Basheer Al-Trabelsi

alias

Aboue Chiba Brahim

Arouri Taoufik

Ben Salah Adnan

Sassi Adel

Salam Kamel

Salah Adnan

Arouri Faisel

Bentaib Amour

Adnan Salah

Hasnaoui Mellit

Arouri Taoufik ben Taieb

Abouechiba Brahim

Farid Arouri

Ben Magid

Maci Ssassi

Salah ben Anan

Hasnaui Mellit

Abou Djarrah

Libya Street Number

Manzil Tmim, Nabeul

Manzil Tmim

Mabrukah al-Yazidi

| (58) | Ierakstu “Saifi Ammari (alias a) El Para (vārds kaujās), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Dzimšanas datums: 1.1.1968. Dzimšanas vieta: a) Kef Rih, Alžīrija, b) Guelma, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: no 2004. gada oktobra atrodas apcietinājumā Alžīrijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Saifi Ammari
  (alias a) El Para (vārds kaujās), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: a) 1.1.1968, b) 24.4.1968. Dzimšanas vieta: a) Kef Rih, Alžīrija, b) Guelma, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: Bijušais GSPC biedrs, kas nosaukta kā Al-Qaida organizācija islāma Magrebas valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 4.12.2003.” |
| --- | --- |

(58)

Ierakstu “Saifi Ammari (alias a) El Para (vārds kaujās), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Dzimšanas datums: 1.1.1968. Dzimšanas vieta: a) Kef Rih, Alžīrija, b) Guelma, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: no 2004. gada oktobra atrodas apcietinājumā Alžīrijā.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Saifi Ammari

alias

El Para

Abderrezak Le Para

Abou Haidara

El Ourassi

Abderrezak Zaimeche

Abdul Rasak Ammane Abu Haidra

Abdalarak

“Saifi Ammari
  (alias a) El Para (vārds kaujās), b) Abderrezak Le Para, c) Abou Haidara, d) El Ourassi, e) Abderrezak Zaimeche, f) Abdul Rasak Ammane Abu Haidra, g) Abdalarak). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: a) 1.1.1968, b) 24.4.1968. Dzimšanas vieta: a) Kef Rih, Alžīrija, b) Guelma, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: Bijušais GSPC biedrs, kas nosaukta kā Al-Qaida organizācija islāma Magrebas valstīs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 4.12.2003.”

Saifi Ammari

alias

El Para

Abderrezak Le Para

Abou Haidara

El Ourassi

Abderrezak Zaimeche

Abdul Rasak Ammane Abu Haidra

Abdalarak

Kef Rih

Guelma

GSPC

Al-Qaida

| (59) | Ierakstu “Safet Ekrem Durguti. Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 4725900 (Bosnijas un Hercegovinas pase, izdota Travnik20.10.2005. un derīga līdz 20.10.2009.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas valsts identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Cita informācija: a) tēva vārds: Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) saskaņā ar pieejamo informāciju 2008. gada decembrī atradās Bosnijā un Hercegovinā; saskaņā ar pieejamo informāciju arī bieži ceļo Kosovas apgabalā; d) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 26.12.2003.’ sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Safet Ekrem Durguti
  . Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 6371551 (Bosnijas un Hercegovinas biometriskā pase, izdota Travnik9.4.2009. un derīga līdz 4.9.2014.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas personas identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Cita informācija: a) tēva vārds ir Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 26.12.2003.” |
| --- | --- |

(59)

Ierakstu “Safet Ekrem Durguti. Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 4725900 (Bosnijas un Hercegovinas pase, izdota Travnik20.10.2005. un derīga līdz 20.10.2009.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas valsts identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Cita informācija: a) tēva vārds: Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) saskaņā ar pieejamo informāciju 2008. gada decembrī atradās Bosnijā un Hercegovinā; saskaņā ar pieejamo informāciju arī bieži ceļo Kosovas apgabalā; d) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 26.12.2003.’ sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Safet Ekrem Durguti

175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina

Orahovac, Kosovo.

Travnik

Travnik

Ekrem

Al-Haramain Islamic Foundation

Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah

Travnik

“Safet Ekrem Durguti
  . Adrese: 175 Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina. Dzimšanas datums: 10.5.1967. Dzimšanas vieta: Orahovac, Kosovo. Valstspiederība: Bosnija un Hercegovina. Pases Nr. 6371551 (Bosnijas un Hercegovinas biometriskā pase, izdota Travnik9.4.2009. un derīga līdz 4.9.2014.). Valsts identifikācijas numurs: a) JMB 1005967953038 (Bosnijas un Hercegovinas personas identifikācijas numurs), b) 04DFC71259 (Bosnijas un Hercegovinas personas apliecība), c) 04DFA8802 Bosnijas un Hercegovinas autovadītāja apliecība, ko izdevusi Centrālās Bosnijas kantona Iekšlietu ministrija, Travnik, Bosnija un Hercegovina). Cita informācija: a) tēva vārds ir Ekrem; b) Al-Haramain Islamic Foundation dibinātājs un vadītājs no 1998. gada līdz 2002. gadam; c) strādā par skolotāju Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah, Travnik, Bosnija un Hercegovina. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 26.12.2003.”

Safet Ekrem Durguti

Bosanska Street, Travnik, Bosnia and Hezegovina

Orahovac, Kosovo.

Travnik

Travnik

Ekrem

Al-Haramain Islamic Foundation

Elci Ibrahim Pasha’s Madrasah

Travnik

| (60) | Ierakstu “Djamel Lounici (alias: Jamal Lounici). Dzimšanas datums: 1.2.1962. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Abdelkader un Johra Birouh dēls; b) 23.5.2008. atbrīvots no ieslodzījuma Itālijā; c) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 16.1.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Djamel Lounici
  (alias: Jamal Lounici). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 1.2.1962. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Abdelkader un mātes vārds ir Johra Birouh; b) atgriezts no Itālijas uz Alžīriju, kur viņš uzturas kopš 2008. gada novembra; c) Othman Deramchi znots. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 16.1.2004.” |
| --- | --- |

(60)

Ierakstu “Djamel Lounici (alias: Jamal Lounici). Dzimšanas datums: 1.2.1962. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Abdelkader un Johra Birouh dēls; b) 23.5.2008. atbrīvots no ieslodzījuma Itālijā; c) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 16.1.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Djamel Lounici

alias

Jamal Lounici

Abdelkader

Johra Birouh

“Djamel Lounici
  (alias: Jamal Lounici). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 1.2.1962. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tēva vārds ir Abdelkader un mātes vārds ir Johra Birouh; b) atgriezts no Itālijas uz Alžīriju, kur viņš uzturas kopš 2008. gada novembra; c) Othman Deramchi znots. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 16.1.2004.”

Djamel Lounici

alias: Jamal Lounici

Abdelkader

Johra Birouh

Othman Deramchi

| (61) | Ierakstu “Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Adrese: Via Lungotevere Dante, Roma, Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 7.9.1967, b) 30.10.1958 c) 30.10.1968. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Papildu informācija: bēguļo kopš 2009. gada jūnija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Abd Al Wahab Abd Al Hafiz
  (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Dzimšanas datums: 7.9.1967, b) 30.10.1968. Dzimšanas vieta: a) Alžīra, Alzīrija; b) Alžīrija. Papildu informācija: b) Itālijas iestādes izsniegušas apcietināšanas orderi; b) kopš 2009. gada jūnija Itālijas iestādes viņu uzskata par personu, kas izvairās no tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(61)

Ierakstu “Abd Al Wahab Abd Al Hafiz (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Adrese: Via Lungotevere Dante, Roma, Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 7.9.1967, b) 30.10.1958 c) 30.10.1968. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Papildu informācija: bēguļo kopš 2009. gada jūnija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Abd Al Wahab Abd Al Hafiz

alias

Ferdjani Mouloud

Mourad

Rabah Di Roma

Abdel Wahab Abdelhafid

Said

Via Lungotevere Dante

“Abd Al Wahab Abd Al Hafiz
  (alias a) Ferdjani Mouloud, b) Mourad, c) Rabah Di Roma), d) Abdel Wahab Abdelhafid, e) Said). Dzimšanas datums: 7.9.1967, b) 30.10.1968. Dzimšanas vieta: a) Alžīra, Alzīrija; b) Alžīrija. Papildu informācija: b) Itālijas iestādes izsniegušas apcietināšanas orderi; b) kopš 2009. gada jūnija Itālijas iestādes viņu uzskata par personu, kas izvairās no tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Abd Al Wahab Abd Al Hafiz

alias

Ferdjani Mouloud

Mourad

Rabah Di Roma

Abdel Wahab Abdelhafid

Said

| (62) | Ierakstu “Abderrahmane Kifane. Adrese: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Itālija. Dzimšanas datums: 7.3.1963. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas.Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Abderrahmane Kifane
  . Adrese: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Itālija. Dzimšanas datums: 7.3.1963. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(62)

Ierakstu “Abderrahmane Kifane. Adrese: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Itālija. Dzimšanas datums: 7.3.1963. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas.Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Abderrahmane Kifane

via Padre Massimiliano Kolbe

Sant’Anastasia

“Abderrahmane Kifane
  . Adrese: via Padre Massimiliano Kolbe 25, Sant’Anastasia (NA), Itālija. Dzimšanas datums: 7.3.1963. Dzimšanas vieta: Kasablanka, Maroka. Valstspiederība: Marokas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Abderrahmane Kifane

via Padre Massimiliano Kolbe

Sant’Anastasia

| (63) | Ierakstu “Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: a) via D. Fringuello 20, Roma, Itālija, b) 3 via Ajraghi Milāna, Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Cita informācija: a) 2009. gada maijā uzturējās Alžīrijā, b) mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Ali Mohamed El Heit
  (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: 3 Via Ajraghi, Milāna, Itālija. Cita informācija: mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(63)

Ierakstu “Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: a) via D. Fringuello 20, Roma, Itālija, b) 3 via Ajraghi Milāna, Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Cita informācija: a) 2009. gada maijā uzturējās Alžīrijā, b) mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Ali Mohamed El Heit

alias

Kamel Mohamed

Ali Di Roma

Ali Il Barbuto

Rouiba

via D. Fringuello

via Ajraghi

Hamadche Zoulicha

“Ali Mohamed El Heit
  (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: 3 Via Ajraghi, Milāna, Itālija. Cita informācija: mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Ali Mohamed El Heit

alias

Kamel Mohamed

Ali Di Roma

Ali Il Barbuto

Rouiba

Via Ajraghi

Hamadche Zoulicha

| (64) | Ierakstu “Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adrese: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itālija, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Dzimšanas vieta: Tataouene, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L183017 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1996., derīga līdz 13.2.2001.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: HDDFTH63H28Z352V, b) apcietināts 16.12.2006. Atbrīvots 22.3.2007. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad
  (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adrese: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itālija, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Dzimšanas vieta: Tataouene, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L183017 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1996., derīga līdz 13.2.2001.). Cita informācija: Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: HDDFTH63H28Z352V. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004” |
| --- | --- |

(64)

Ierakstu “Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adrese: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itālija, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Dzimšanas vieta: Tataouene, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L183017 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1996., derīga līdz 13.2.2001.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: HDDFTH63H28Z352V, b) apcietināts 16.12.2006. Atbrīvots 22.3.2007. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad

alias

Fethi ben Assen Haddad

Fathy Hassan Al Haddad

Via Fulvio Testi

Cinisello Balsamo

Via Porte Giove

Mortara (PV)

Tataouene

“Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad
  (alias a) Fethi ben Assen Haddad, b) Fathy Hassan Al Haddad). Adrese: a) Via Fulvio Testi 184, Cinisello Balsamo (MI), Itālija, b) Via Porte Giove 1, Mortara (PV), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: a) 28.6.1963. b) 28.3.1963. Dzimšanas vieta: Tataouene, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr. L183017 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1996., derīga līdz 13.2.2001.). Cita informācija: Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: HDDFTH63H28Z352V. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004”

Fethi Ben Hassen Ben Salem Al-Haddad

alias

Fethi ben Assen Haddad

Fathy Hassan Al Haddad

Via Fulvio Testi

Cinisello Balsamo

Via Porte Giove

Mortara

Tataouene

| (65) | Ierakstu “Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Adrese: a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Itālija, b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta), c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 12.10.1964. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Cita informācija: nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs DRAFRD64R12Z301. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Farid Aider
  (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Dzimšanas datums: 12.10.1964. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRAFRD64R12Z301; b) Itālijas iestādes 16.11.2007 izsniegušas apcietināšanas orderi; c) kopš 14.12.2007 Itālijas iestādes viņu uzskata par personu, kas izvairās no tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(65)

Ierakstu “Farid Aider (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Adrese: a) Via Milanese, 5 — 20099 Sesto San Giovanni (MI), Itālija, b) via Italia 89/A, Paderno Dungano (MI), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta), c) via Provinciale S. Maria Cubito 790, Marano di Napoli (NA), Itālija (pastāvīgā dzīvesvieta). Dzimšanas datums: 12.10.1964. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Cita informācija: nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs DRAFRD64R12Z301. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Farid Aider

alias

Achour Ali

Terfi Farid

Abdallah

Via Milanese

Sesto San Giovanni

via Italia

Paderno Dungano

via Provinciale S. Maria Cubito

Marano di Napoli

“Farid Aider
  (alias a) Achour Ali, b) Terfi Farid, c) Abdallah). Dzimšanas datums: 12.10.1964. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRAFRD64R12Z301; b) Itālijas iestādes 16.11.2007 izsniegušas apcietināšanas orderi; c) kopš 14.12.2007 Itālijas iestādes viņu uzskata par personu, kas izvairās no tiesas. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Farid Aider

alias

Achour Ali

Terfi Farid

Abdallah

| (66) | Ierakstu “Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adrese: a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italy (iepriekšējā adrese 17.12.2001.); b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italy (iepriekšējā adrese 2004. gada martā). Dzimšanas datums: 17.11.1963. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) kopš 2007. gada septembra atrodas apcietinājumā Itālijā, b) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Abdelhadi Ben Debka
  (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 17.11.1963. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: 13.9.2008. deportēts no Itālijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(66)

Ierakstu “Abdelhadi Ben Debka (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adrese: a) Via Garibaldi 70, San Zenone al Po (PV), Italy (iepriekšējā adrese 17.12.2001.); b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Italy (iepriekšējā adrese 2004. gada martā). Dzimšanas datums: 17.11.1963. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) kopš 2007. gada septembra atrodas apcietinājumā Itālijā, b) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Abdelhadi Ben Debka

alias

L'Hadi Bendebka

El Hadj Ben Debka

Abd Al Hadi

Hadi

Via Garibaldi

San Zenone al Po (PV)

Italy

Via Manzoni

Cinisello Balsamo (MI)

Italy

“Abdelhadi Ben Debka
  (alias a) L'Hadi Bendebka, b) El Hadj Ben Debka, c) Abd Al Hadi, d) Hadi). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 17.11.1963. Dzimšanas vieta: Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: 13.9.2008. deportēts no Itālijas uz Alžīriju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Abdelhadi Ben Debka

alias

L'Hadi Bendebka

El Hadj Ben Debka

Abd Al Hadi

Hadi

| (67) | Ierakstu “Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adrese: Via Padova 82, Milan, Italy (iepriekšējā adrese 2004. gada martā). Dzimšanas datums: 5.2.1962. Dzimšanas vieta: a) Osniers, Alžīrija, b) Francija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) 30.01.2006. atbrīvots no ieslodzījuma Itālijā; b) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Moustafa Abbes
  (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 5.2.1962. Dzimšanas vieta: a) Osniers, Alžīrija, b) Francija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: Youcef Abbes brālis. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(67)

Ierakstu “Moustafa Abbes (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adrese: Via Padova 82, Milan, Italy (iepriekšējā adrese 2004. gada martā). Dzimšanas datums: 5.2.1962. Dzimšanas vieta: a) Osniers, Alžīrija, b) Francija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) 30.01.2006. atbrīvots no ieslodzījuma Itālijā; b) 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Moustafa Abbes

alias

Mostafa Abbes

Mostafa Abbas

Mustafa Abbas

Moustapha Abbes

Via Padova

Milan, Italy

Osniers

“Moustafa Abbes
  (alias a) Mostafa Abbes, b) Mostafa Abbas, c) Mustafa Abbas, d) Moustapha Abbes). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 5.2.1962. Dzimšanas vieta: a) Osniers, Alžīrija, b) Francija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: Youcef Abbes brālis. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Moustafa Abbes

alias

Mostafa Abbes

Mostafa Abbas

Mustafa Abbas

Moustapha Abbes

Osniers

Youcef Abbes

| (68) | Ierakstu „Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adrese: a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Itālija (iepriekšējā adrese 2004. gada martā); b) Piazza Trieste 11, Mortara, Itālija (iepriekšējā adrese 2002. gada oktobrī). Dzimšanas datums: 7.6.1954. Dzimšanas vieta: Tighennif, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRMTMN54H07Z301T. Cita informācija: 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Othman Deramchi
  (alias Abou Youssef). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 7.6.1954. Dzimšanas vieta: Tighennif, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRMTMN54H07Z301T; b) 22.8.2008. deportēts no Itālijas uz Alžīriju. c) Djamel Lounici sievas tēvs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(68)

Ierakstu „Othman Deramchi (alias Abou Youssef). Adrese: a) Via Milanese 5, 20099 Sesto San Giovanni (MI), Itālija (iepriekšējā adrese 2004. gada martā); b) Piazza Trieste 11, Mortara, Itālija (iepriekšējā adrese 2002. gada oktobrī). Dzimšanas datums: 7.6.1954. Dzimšanas vieta: Tighennif, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRMTMN54H07Z301T. Cita informācija: 2008. gada novembrī pastāvīgi uzturējās Alžīrijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Othman Deramchi

alias Abou Youssef

Via Milanese

Sesto San Giovanni (MI)

Piazza Trieste

Mortara

Tighennif

“Othman Deramchi
  (alias Abou Youssef). Adrese: Alžīrija. Dzimšanas datums: 7.6.1954. Dzimšanas vieta: Tighennif, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DRMTMN54H07Z301T; b) 22.8.2008. deportēts no Itālijas uz Alžīriju. c) Djamel Lounici sievas tēvs. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Othman Deramchi

alias Abou Youssef

Tighennif

| (69) | Ierakstu “Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Dzimšanas datums: 2.12.1967. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Adrese: a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Alžīrija, b) vicolo Duchessa 16, Neapole, Itālija, c) via Genova 121, Neapole, Itālija (pastāvīga dzīvesvieta), d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Itālija. Cita informācija: a) 2009. gada maijā uzturējās Alžīrijā, b) tēva vārds ir Ahmed Nacer Abderrahmane, mātes vārds ir Hafsi Mabtouka. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Yacine Ahmed Nacer
  (alias a) Yacine di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Adrese: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Alžīrija. Dzimšanas datums: 2.12.1967. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) saskaņā ar pieejamajām ziņām kopš 2009. gada uzturas Alžīrijā; b) tēva vārds ir Ahmed Nacer Abderrahmane un mātes vārds ir Hafsi Mabrouka. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(69)

Ierakstu “Yacine Ahmed Nacer (alias a) Yacine Di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Dzimšanas datums: 2.12.1967. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Adrese: a) rue Mohamed Khemisti 6, Annaba, Alžīrija, b) vicolo Duchessa 16, Neapole, Itālija, c) via Genova 121, Neapole, Itālija (pastāvīga dzīvesvieta), d) via San Bartolomeo, 12 Carvano (VA), Itālija. Cita informācija: a) 2009. gada maijā uzturējās Alžīrijā, b) tēva vārds ir Ahmed Nacer Abderrahmane, mātes vārds ir Hafsi Mabtouka. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Yacine Ahmed Nacer

alias

Yacine Di Annaba

Il Lungo

Naslano

rue Mohamed Khemisti

vicolo Duchessa

via Genova

via San Bartolomeo

Carvano (VA)

Ahmed Nacer Abderrahmane

Hafsi Mabtouka

“Yacine Ahmed Nacer
  (alias a) Yacine di Annaba, b) Il Lungo, c) Naslano). Adrese: 6 rue Mohamed Khemisti, Annaba, Alžīrija. Dzimšanas datums: 2.12.1967. Dzimšanas vieta: Annaba, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) saskaņā ar pieejamajām ziņām kopš 2009. gada uzturas Alžīrijā; b) tēva vārds ir Ahmed Nacer Abderrahmane un mātes vārds ir Hafsi Mabrouka. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Yacine Ahmed Nacer

alias

Yacine di Annaba

Il Lungo

Naslano

rue Mohamed Khemisti

Ahmed Nacer Abderrahmane

Hafsi Mabrouka

| (70) | Ierakstu „Youcef Abbes (alias Giuseppe). Adrese: a) Via Padova 82, Milāna, Itālija, b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Itālija. Dzimšanas datums: 5.1.1965. Dzimšanas vieta: Bab el Oued, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2000. gadā.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Youcef Abbes
  (alias Giuseppe). Dzimšanas datums: 5.1.1965. Dzimšanas vieta: Bab el Oued, Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka kopš 2008. gada 5. jūlija slēpjas no Itālijas iestādēm; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2000. gadā. c) tēva vārds ir Mokhtar; d) mātes vārds ir Abbou Aicha. e) Moustafa Abbes brālis. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

(70)

Ierakstu „Youcef Abbes (alias Giuseppe). Adrese: a) Via Padova 82, Milāna, Itālija, b) Via Manzoni 33, Cinisello Balsamo (MI), Itālija. Dzimšanas datums: 5.1.1965. Dzimšanas vieta: Bab el Oued, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2000. gadā.” sadaļā „Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Youcef Abbes

alias Giuseppe

Via Padova

Via Manzoni

Cinisello Balsamo

Bab el Oued

“Youcef Abbes
  (alias Giuseppe). Dzimšanas datums: 5.1.1965. Dzimšanas vieta: Bab el Oued, Alžīra, Alžīrija. Valstspiederība: Alžīrijas. Cita informācija: a) tiek uzskatīts, ka kopš 2008. gada 5. jūlija slēpjas no Itālijas iestādēm; b) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2000. gadā. c) tēva vārds ir Mokhtar; d) mātes vārds ir Abbou Aicha. e) Moustafa Abbes brālis. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 17.3.2004.”

Youcef Abbes

alias Giuseppe

Bab el Oued

Mokhtar

Abbou Aicha

Moustafa Abbes

| (71) | Ierakstu “Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Dzimšanas datums: a) 28.3.1979, b) 8.3.1976. Dzimšanas vieta: Glostera, Apvienotā Karaliste. Pases Nr. a) 703114075 (Apvienotās Karalistes pase); b) 026725401 (Apvienotās Karalistes pase). Cita informācija: pašlaik atrodas apcietinājumā Apvienotajā Karalistē. Iepriekšējā adrese ir Glostera, Apvienotā Karaliste.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Sajid Mohammed Badat
  (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Dzimšanas datums: 28.3.1979. Dzimšanas vieta: Gloucester, Apvienotā Karaliste. Valstspiederība: Apvienotās Karalistes. Pases Nr. a) 703114075 (Apvienotās Karalistes pase); b) 026725401 (Apvienotās Karalistes pase, derīguma termiņš beidzies 22.4.2007), c) 0103211414 (Apvienotās Karalistes pase). Cita informācija: Atbrīvots no ieslodzījuma Apvienotajā Karalistē 2010. gada novembrī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 15.12.2005.” |
| --- | --- |

(71)

Ierakstu “Sajid Mohammed Badat (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Dzimšanas datums: a) 28.3.1979, b) 8.3.1976. Dzimšanas vieta: Glostera, Apvienotā Karaliste. Pases Nr. a) 703114075 (Apvienotās Karalistes pase); b) 026725401 (Apvienotās Karalistes pase). Cita informācija: pašlaik atrodas apcietinājumā Apvienotajā Karalistē. Iepriekšējā adrese ir Glostera, Apvienotā Karaliste.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Sajid Mohammed Badat

alias

Abu Issa

Saajid Badat

Sajid Badat

Muhammed Badat

Sajid Muhammad Badat

Saajid Mohammad Badet

Muhammed Badet

Sajid Muhammad Badet

Sajid Mahomed Badat

“Sajid Mohammed Badat
  (alias a) Abu Issa, b) Saajid Badat, c) Sajid Badat, d) Muhammed Badat, e) Sajid Muhammad Badat, f) Saajid Mohammad Badet, g) Muhammed Badet, h) Sajid Muhammad Badet, i) Sajid Mahomed Badat). Dzimšanas datums: 28.3.1979. Dzimšanas vieta: Gloucester, Apvienotā Karaliste. Valstspiederība: Apvienotās Karalistes. Pases Nr. a) 703114075 (Apvienotās Karalistes pase); b) 026725401 (Apvienotās Karalistes pase, derīguma termiņš beidzies 22.4.2007), c) 0103211414 (Apvienotās Karalistes pase). Cita informācija: Atbrīvots no ieslodzījuma Apvienotajā Karalistē 2010. gada novembrī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais datums: 15.12.2005.”

Sajid Mohammed Badat

alias

Abu Issa

Saajid Badat

Sajid Badat

Muhammed Badat

Sajid Muhammad Badat

Saajid Mohammad Badet

Muhammed Badet

Sajid Muhammad Badet

Sajid Mahomed Badat

Gloucester

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/86 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/86

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 578/2011

(2011. gada 16. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2011. gada 17. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 31,8 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 42,9 |
| 0707 00 05 | TR | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0709 90 70 | TR | 115,7 |
| ZZ | 115,7 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| BR | 40,6 |
| CL | 79,9 |
| TR | 76,6 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 70,9 |
| 0808 10 80 | AR | 108,0 |
| BR | 77,2 |
| CL | 89,5 |
| CN | 84,6 |
| NZ | 106,4 |
| US | 178,7 |
| UY | 55,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 98,8 |
| 0809 10 00 | TR | 158,2 |
| ZZ | 158,2 |
| 0809 20 95 | TR | 383,4 |
| XS | 175,4 |
| ZZ | 279,4 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

31,8

TR

54,0

ZZ

42,9

0707 00 05

TR

97,3

ZZ

97,3

0709 90 70

TR

115,7

ZZ

115,7

0805 50 10

AR

78,8

BR

40,6

CL

79,9

TR

76,6

ZA

78,8

ZZ

70,9

0808 10 80

AR

108,0

BR

77,2

CL

89,5

CN

84,6

NZ

106,4

US

178,7

UY

55,4

ZA

90,6

ZZ

98,8

0809 10 00

TR

158,2

ZZ

158,2

0809 20 95

TR

383,4

XS

175,4

ZZ

279,4

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/88 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/88

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 30. maijs)

par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei

(2011/344/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Portugāle nesen sāka izjust pieaugošu spiedienu finanšu tirgos, kas rada bažas par tās valsts finanšu ilgtspējību. Pašreizējā krīze tiešām ir būtiski ietekmējusi arī valsts finanšu stāvokli, kas krasi palielināja valsts parāda vērtspapīru ienesīguma atšķirības. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā Portugāles valsts obligāciju kredītreitingu samazinājuma tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras būtu ilgtermiņā savienojamas ar fiskālo stabilitāti. Turklāt banku sektoram, kas, jo īpaši eurozonā, ir lielā mērā atkarīgs no ārējā finansējuma, arvien mazāk bija pieejams starptautisko tirgu finansējums. |
| --- | --- |

(1)

Portugāle nesen sāka izjust pieaugošu spiedienu finanšu tirgos, kas rada bažas par tās valsts finanšu ilgtspējību. Pašreizējā krīze tiešām ir būtiski ietekmējusi arī valsts finanšu stāvokli, kas krasi palielināja valsts parāda vērtspapīru ienesīguma atšķirības. Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt veiktā Portugāles valsts obligāciju kredītreitingu samazinājuma tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras būtu ilgtermiņā savienojamas ar fiskālo stabilitāti. Turklāt banku sektoram, kas, jo īpaši eurozonā, ir lielā mērā atkarīgs no ārējā finansējuma, arvien mazāk bija pieejams starptautisko tirgu finansējums.

| (2) | Ņemot vērā šīs lielās ekonomikas un finanšu grūtības, kuras izraisījuši ārkārtēji notikumi, ko valdība nevar ietekmēt, Portugāle 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Savienībai, eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskajam Valūtas fondam (“SVF”) oficiāli lūdza finanšu palīdzību, lai atbalstītu politikas programmu uzticības atjaunošanai un ļautu atjaunot ekonomikā ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī nodrošinātu finanšu stabilitāti Portugālē, eurozonā un Savienībā. 2011. gada 3. maijā tika panākta vienošanās starp valdību un apvienoto Komisijas/SVF/ECB delegāciju attiecībā uz visaptverošu trīs gadu politikas programmu laikposmā līdz 2014. gada vidum, kas jāizklāsta Ekonomikas un finanšu politikas memorandā (“MEFP”) un Saprašanās memorandā par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“MoU”). Šo politikas programmu atbalstīja divas lielākās opozīcijas partijas. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šīs lielās ekonomikas un finanšu grūtības, kuras izraisījuši ārkārtēji notikumi, ko valdība nevar ietekmēt, Portugāle 2011. gada 7. aprīlī Eiropas Savienībai, eurozonas dalībvalstīm un Starptautiskajam Valūtas fondam (“SVF”) oficiāli lūdza finanšu palīdzību, lai atbalstītu politikas programmu uzticības atjaunošanai un ļautu atjaunot ekonomikā ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī nodrošinātu finanšu stabilitāti Portugālē, eurozonā un Savienībā. 2011. gada 3. maijā tika panākta vienošanās starp valdību un apvienoto Komisijas/SVF/ECB delegāciju attiecībā uz visaptverošu trīs gadu politikas programmu laikposmā līdz 2014. gada vidum, kas jāizklāsta Ekonomikas un finanšu politikas memorandā (“MEFP”) un Saprašanās memorandā par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“MoU”). Šo politikas programmu atbalstīja divas lielākās opozīcijas partijas.

| (3) | Šī ekonomikas un finanšu korekciju programmas (“programma”) projekta, ko Portugāle iesniegusi Komisijā un Padomē, mērķis ir atjaunot uzticību valstij un banku sektoram, kā arī sekmēt izaugsmi un nodarbinātību. Tajā ietverti visaptveroši darbības elementi trīs jomās. Pirmkārt, dziļas un laicīgas strukturālās reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, radītu darba vietas un uzlabotu konkurētspēju (tostarp izmantojot fiskālo devalvāciju). Konkrētāk, programmā ietvertas darba tirgus, tiesu sistēmas, tīkla nozaru, mājokļu un pakalpojumu sektoru reformas ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabot konkurētspēju un sekmēt ekonomikas pielāgošanos. Otrkārt, ticama un sabalansēta fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuru papildina strukturālie fiskālie pasākumi un publiskā un privātā sektora partnerības (“PPP”) un valsts uzņēmumu (“VU”) labāka kontrole, kuru mērķis ir vidējā termiņā panākt valdības bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos. Valsts iestādes ir apņēmušās līdz 2013. gadam samazināt deficītu līdz 3 % no IKP. Treškārt, finanšu sektora stratēģija, kuras pamatā ir rekapitalizācija, un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas pasākumi, lai aizsargātu finanšu sektoru pret nekoordinētu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu, izmantojot tirgus mehānismus ar papildnodrošinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šī ekonomikas un finanšu korekciju programmas (“programma”) projekta, ko Portugāle iesniegusi Komisijā un Padomē, mērķis ir atjaunot uzticību valstij un banku sektoram, kā arī sekmēt izaugsmi un nodarbinātību. Tajā ietverti visaptveroši darbības elementi trīs jomās. Pirmkārt, dziļas un laicīgas strukturālās reformas, lai palielinātu potenciālo izaugsmi, radītu darba vietas un uzlabotu konkurētspēju (tostarp izmantojot fiskālo devalvāciju). Konkrētāk, programmā ietvertas darba tirgus, tiesu sistēmas, tīkla nozaru, mājokļu un pakalpojumu sektoru reformas ar mērķi palielināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, uzlabot konkurētspēju un sekmēt ekonomikas pielāgošanos. Otrkārt, ticama un sabalansēta fiskālās konsolidācijas stratēģija, kuru papildina strukturālie fiskālie pasākumi un publiskā un privātā sektora partnerības (“PPP”) un valsts uzņēmumu (“VU”) labāka kontrole, kuru mērķis ir vidējā termiņā panākt valdības bruto parāda pret IKP attiecības stabilu samazināšanos. Valsts iestādes ir apņēmušās līdz 2013. gadam samazināt deficītu līdz 3 % no IKP. Treškārt, finanšu sektora stratēģija, kuras pamatā ir rekapitalizācija, un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas pasākumi, lai aizsargātu finanšu sektoru pret nekoordinētu aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu, izmantojot tirgus mehānismus ar papildnodrošinājumiem.

| (4) | Saskaņā ar Komisijas pašreizējām prognozēm par nominālā IKP pieaugumu (–1,2 % 2011. gadā, –0,5 % 2012. gadā, 2,5 % 2013. gadā un 3,9 % 2014. gadā) fiskālās korekcijas atbilst parāda un IKP attiecībai 101,7 % 2011. gadā, 107,4 % 2012. gadā, 108,6 % 2013. gadā un 107,6 % 2014. gadā. Tādējādi parāda un IKP attiecība tiktu stabilizēta 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski samazinātos, pieņemot, ka deficīta samazināšanā tiek panākts turpmāks progress. Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas, kuras, kā tiek prognozēts, palielinās parāda un IKP attiecību par 13⁄4 procentpunktiem no IKP 2011. gadā un 3⁄4 procentpunktiem no IKP gadā laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam. Tās ietver apjomīgu finanšu aktīvu iegādi, jo īpaši iespējamai banku rekapitalizācijai un VU finansējumam, sasniedzot 1⁄2 % no IKP gadā laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam. No otras puses, ienākumi no privatizācijas, kas veido aptuveni 3 % no IKP laikposmā līdz 2013. gadam, palīdzēs samazināt parādu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Komisijas pašreizējām prognozēm par nominālā IKP pieaugumu (–1,2 % 2011. gadā, –0,5 % 2012. gadā, 2,5 % 2013. gadā un 3,9 % 2014. gadā) fiskālās korekcijas atbilst parāda un IKP attiecībai 101,7 % 2011. gadā, 107,4 % 2012. gadā, 108,6 % 2013. gadā un 107,6 % 2014. gadā. Tādējādi parāda un IKP attiecība tiktu stabilizēta 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski samazinātos, pieņemot, ka deficīta samazināšanā tiek panākts turpmāks progress. Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas, kuras, kā tiek prognozēts, palielinās parāda un IKP attiecību par 13⁄4 procentpunktiem no IKP 2011. gadā un 3⁄4 procentpunktiem no IKP gadā laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam. Tās ietver apjomīgu finanšu aktīvu iegādi, jo īpaši iespējamai banku rekapitalizācijai un VU finansējumam, sasniedzot 1⁄2 % no IKP gadā laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam. No otras puses, ienākumi no privatizācijas, kas veido aptuveni 3 % no IKP laikposmā līdz 2013. gadam, palīdzēs samazināt parādu.

| (5) | Komisijas vērtējums sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (“ECB”) un SVF ir, ka Portugālei ir nepieciešams kopējais finansējums EUR 78 miljardu (78 000 miljonu) apmērā laikposmā no 2011. gada jūnija līdz 2014. gada vidum. Neraugoties uz būtisko fiskālo korekciju, finansējuma iztrūkums valstij programmas darbības laikposmā var sasniegt EUR 63 miljardus. Tiek pieņemts, ka pieeja vidēja termiņa un ilgtermiņa parādu tirgum būs liegta līdz 2013. gada pirmajai pusei. Tiek pieņemts, ka Portugāle spēs refinansēt daļu no saviem esošajiem īstermiņa parādiem, taču programmā paredzēts arī finansējuma nodrošinājums gadījumos, ja rodas neparedzētas novirzes no Komisijas finansējuma pamatscenārija. Portugāle tiek mudināta saglabāt un pielāgot tās finanšu tirgus darbības ar mērķi attīstīt tirgus piekļuvi un uzticību. Finanšu sektora stratēģija, kas noteikta programmā ar mērķi atjaunot ilgtermiņa uzticību Portugāles banku sistēmai, paredz banku grupām līdz 2011. gada beigām palielināt to 1. līmeņa pamatkapitāla proporciju līdz 9 % un līdz 2012. gada beigām – līdz 10 % un pēc tam uzturēt to. Programmā ietverta arī banku atbalsta shēma līdz pat EUR 12 miljardu apmērā, lai nodrošinātu vajadzīgo kapitālu gadījumos, kad tas nav pieejams tirgū. Tomēr reālās finansējuma vajadzības var būt krietni mazākas, jo īpaši tad, ja būtiski uzlabojas tirgus apstākļi un programmas darbības laikposmā nerodas smagi, neparedzēti banku zaudējumi. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas vērtējums sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (“ECB”) un SVF ir, ka Portugālei ir nepieciešams kopējais finansējums EUR 78 miljardu (78 000 miljonu) apmērā laikposmā no 2011. gada jūnija līdz 2014. gada vidum. Neraugoties uz būtisko fiskālo korekciju, finansējuma iztrūkums valstij programmas darbības laikposmā var sasniegt EUR 63 miljardus. Tiek pieņemts, ka pieeja vidēja termiņa un ilgtermiņa parādu tirgum būs liegta līdz 2013. gada pirmajai pusei. Tiek pieņemts, ka Portugāle spēs refinansēt daļu no saviem esošajiem īstermiņa parādiem, taču programmā paredzēts arī finansējuma nodrošinājums gadījumos, ja rodas neparedzētas novirzes no Komisijas finansējuma pamatscenārija. Portugāle tiek mudināta saglabāt un pielāgot tās finanšu tirgus darbības ar mērķi attīstīt tirgus piekļuvi un uzticību. Finanšu sektora stratēģija, kas noteikta programmā ar mērķi atjaunot ilgtermiņa uzticību Portugāles banku sistēmai, paredz banku grupām līdz 2011. gada beigām palielināt to 1. līmeņa pamatkapitāla proporciju līdz 9 % un līdz 2012. gada beigām – līdz 10 % un pēc tam uzturēt to. Programmā ietverta arī banku atbalsta shēma līdz pat EUR 12 miljardu apmērā, lai nodrošinātu vajadzīgo kapitālu gadījumos, kad tas nav pieejams tirgū. Tomēr reālās finansējuma vajadzības var būt krietni mazākas, jo īpaši tad, ja būtiski uzlabojas tirgus apstākļi un programmas darbības laikposmā nerodas smagi, neparedzēti banku zaudējumi.

| (6) | Programma tiktu finansēta, izmantojot ieguldījumus no ārējiem avotiem. Savienības palīdzība Portugālei sasniegtu līdz pat EUR 52 miljardus no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (“EFSM”), kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 407/2010, kā arī no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta. Turklāt Portugāle ir lūgusi aizdevumu no SVF Paplašinātās kreditēšanas mehānisma resursiem SDR 23,742 miljardu apmērā (kas, atbilstīgi 2011. gada 5. maija valūtas kursam atbilst EUR 26 miljardiem). Atbalsts no EFSM ir jāsniedz ar tādiem nosacījumiem, kas ir līdzīgi SVF nosacījumiem. Savienības finanšu palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. |
| --- | --- |

(6)

Programma tiktu finansēta, izmantojot ieguldījumus no ārējiem avotiem. Savienības palīdzība Portugālei sasniegtu līdz pat EUR 52 miljardus no Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānisma (“EFSM”), kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 407/2010, kā arī no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta. Turklāt Portugāle ir lūgusi aizdevumu no SVF Paplašinātās kreditēšanas mehānisma resursiem SDR 23,742 miljardu apmērā (kas, atbilstīgi 2011. gada 5. maija valūtas kursam atbilst EUR 26 miljardiem). Atbalsts no EFSM ir jāsniedz ar tādiem nosacījumiem, kas ir līdzīgi SVF nosacījumiem. Savienības finanšu palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai.

| (7) | Padomei būtu regulāri jāpārskata Portugāles īstenotā ekonomikas politika. |
| --- | --- |

(7)

Padomei būtu regulāri jāpārskata Portugāles īstenotā ekonomikas politika.

| (8) | Konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Portugāli, būtu jāparedz Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Sīkāki finanšu nosacījumi būtu jāparedz aizdevuma līgumā. |
| --- | --- |

(8)

Konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Portugāli, būtu jāparedz Saprašanās memorandā par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Sīkāki finanšu nosacījumi būtu jāparedz aizdevuma līgumā.

| (9) | Komisijai, sadarbībā ar ECB, organizējot vizītes un izskatot Portugāles iestāžu regulāri iesniegtos ziņojumus, būtu regulāri jāpārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem palīdzība piešķirta. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai, sadarbībā ar ECB, organizējot vizītes un izskatot Portugāles iestāžu regulāri iesniegtos ziņojumus, būtu regulāri jāpārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem palīdzība piešķirta.

| (10) | Visā programmas īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā palīdzība konkrētās jomās. |
| --- | --- |

(10)

Visā programmas īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā palīdzība konkrētās jomās.

| (11) | Darbībām, kuras palīdz finansēt ar Savienības finanšu palīdzību, ir jābūt saderīgām ar Savienības politiku un jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Pasākumi finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. |
| --- | --- |

(11)

Darbībām, kuras palīdz finansēt ar Savienības finanšu palīdzību, ir jābūt saderīgām ar Savienības politiku un jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Pasākumi finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci.

| (12) | Palīdzība būtu jāsniedz ar mērķi atbalstīt veiksmīgu programmas īstenošanu, |
| --- | --- |

(12)

Palīdzība būtu jāsniedz ar mērķi atbalstīt veiksmīgu programmas īstenošanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Savienība nodod Portugāles rīcībā aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir EUR 26 miljardi, ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu 7,5 gadi.

2.   Finanšu palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finanšu palīdzību Portugālei ne vairāk kā 14 daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu dzēšanas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu dzēšanas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā, tiktu sasniegts, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā ar noteikumu, ka stājas spēkā aizdevuma līgums un saprašanās memorands. Turpmākās aizdevuma daļas tiek izmaksātas, ja Komisija, apspriežoties ar ECB, ir pozitīvi novērtējusi Portugāles sniegumu, izpildot vispārējos ekonomikas politikas nosacījumus, kas noteikti šajā lēmumā un saprašanās memorandā.

5.   Portugāle sedz Savienības finansējuma reālās izmaksas par katru maksājumu, kā arī 215 bāzes punktu rezervi, kā rezultātā nosacījumi būs līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem.

6.   Turklāt Portugāle sedz Regulas (ES) Nr. 407/2010 7. pantā minētās izmaksas.

7.   Ja tas vajadzīgs aizdevuma finansēšanai, ir atļauti piesardzīgi procentu likmes mijmaiņas darījumi ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem, kā arī kompleksi aizņēmumu darījumi.

8.   Komisija lemj par turpmāko finansējuma daļu apmēru un izmaksāšanu. Komisija lemj par katra maksājuma apmēru.

2. pants

1.   Palīdzību pārvalda Komisija atbilstīgi Portugāles saistībām.

2.   Komisija sadarbībā ar ECB vienojas ar Portugāles iestādēm par konkrētajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, saskaņā ar kuriem finanšu palīdzība tiek piešķirta, kā paredzēts 3. pantā. Minētos nosacījumus paredz saprašanās memorandā, kuru paraksta Komisija un Portugāles iestādes atbilstīgi 1. punktā minētajām saistībām. Sīkākus finanšu nosacījumus paredz aizdevuma līgumā, kas noslēdzams ar Komisiju.

3.   Komisija sadarbībā ar ECB regulāri pārbauda (vismaz reizi ceturksnī), vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem palīdzība piešķirta, un pirms katras palīdzības daļas izmaksas sniedz ziņojumu Ekonomikas un finanšu komitejai. Šajā nolūkā Portugāles iestādes pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB un nodod to rīcībā visu vajadzīgo informāciju. Komisija informē Ekonomikas un finanšu komiteju par aizņēmumu iespējamo refinansēšanu vai finanšu nosacījumu pārstrukturēšanu.

4.   Portugāle pieņem un īsteno papildu konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu makrofinansiālo stabilitāti, ja šādi pasākumi ir nepieciešami palīdzības programmas laikā. Portugāles iestādes pirms jebkādu papildu pasākumu pieņemšanas konsultējas ar Komisiju un ECB.

3. pants

1.   Ar šo tiek apstiprināts Portugāles iestāžu sagatavotais ekonomikas un finanšu korekciju programmas projekts (“programma”).

2.   Pirmās finansējuma daļas izmaksai sekojošās daļas izmaksā, pamatojoties uz apmierinošu programmas īstenošanu, konkrētāk, saprašanās memorandā noteikto konkrēto ekonomikas nosacījumu izpildi. Tie inter alia ietver pasākumus, kas paredzēti šā panta 4. līdz 8. punktā.

3.   Vispārējās valdības budžeta deficīts 2011. gadā nedrīkst pārsniegt EUR 10 068 miljonus (5,9 % no prognozētā IKP), 2012. gadā – EUR 7 645 miljonus (4,5 % no IKP) un 2013. gadā – EUR 5 224 miljonus (3,0 % no IKP) atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras prasībām. Šā deficīta aprēķinā neņem vērā iespējamās budžeta izmaksas banku atbalsta pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā. Konsolidāciju panāk ar augstas kvalitātes pastāvīgiem pasākumiem, samazinot to ietekmi uz visneaizsargātākajām grupām.

4.   Portugāle līdz norādītā gada beigām pieņem pasākumus, kas minēti 5. līdz 8. punktā, un konkrēti termiņi 2011.–2014. gadam tiks noteikti saprašanās memorandā. Portugāle ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus, lai līdz 2013. gadam samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, ja netiek sasniegts mērķis.

5.   Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle līdz 2011. gada beigām pieņem šādus pasākumus:

| a) | Portugāle pilnībā īsteno fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas paredzēti 2011. gada budžetā un sasniedz aptuveni EUR 9 miljardus, kā arī vairāk nekā EUR 400 miljonus vērtus papildu pasākumus, kas ieviesti pirms 2011. gada maija. Šie pasākumi ir paredzēti vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanai 3. punktā minētajā laikposmā. 2011. gada budžetā paredzētos ieņēmumus ietekmējošos pasākumus EUR 3,4 miljardu apmērā papildina sociālo iemaksu palielināšana, ieviešot stingrākas pārbaudes un nosakot obligātus maksājumus par praktikantiem. Papildus izdevumus ietekmējošom pasākumiem, kas paredzēti 2011. gada budžetā, tiek īstenoti papildu pasākumi, tostarp ietaupījumi veselības aprūpes nozarē, zemākas valsts uzņēmumu (“VU”) subsīdijas un sociālo transfertu samazinājums; |
| --- | --- |

a)

Portugāle pilnībā īsteno fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas paredzēti 2011. gada budžetā un sasniedz aptuveni EUR 9 miljardus, kā arī vairāk nekā EUR 400 miljonus vērtus papildu pasākumus, kas ieviesti pirms 2011. gada maija. Šie pasākumi ir paredzēti vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanai 3. punktā minētajā laikposmā. 2011. gada budžetā paredzētos ieņēmumus ietekmējošos pasākumus EUR 3,4 miljardu apmērā papildina sociālo iemaksu palielināšana, ieviešot stingrākas pārbaudes un nosakot obligātus maksājumus par praktikantiem. Papildus izdevumus ietekmējošom pasākumiem, kas paredzēti 2011. gada budžetā, tiek īstenoti papildu pasākumi, tostarp ietaupījumi veselības aprūpes nozarē, zemākas valsts uzņēmumu (“VU”) subsīdijas un sociālo transfertu samazinājums;

| b) | Portugāle pieņem pasākumus, kas nostiprina ticamu budžeta stratēģiju un stiprina budžeta pamatnostādnes. Portugāle pilnībā īsteno pasākumus, kas paredzēti jaunajā Budžeta programmas likumā, tostarp vidēja termiņa budžeta programmas izstrādi, kā arī sagatavo rūpīgu fiskālās stratēģijas analīzi un izveido neatkarīgu Fiskālo jautājumu padomi. Vietējo un reģionālo pašvaldību finansējuma programmas saskaņo ar jauno Budžeta programmas likumu. Portugāle stiprina valsts finanšu, tostarp jo īpaši nokavēto maksājumu, ziņošanu un uzraudzību. Portugāle kā daļu no budžeta procesa uzsāk sistemātisku un regulāru fiskālo risku analīzi, tostarp attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un VU radītajiem riskiem; |
| --- | --- |

b)

Portugāle pieņem pasākumus, kas nostiprina ticamu budžeta stratēģiju un stiprina budžeta pamatnostādnes. Portugāle pilnībā īsteno pasākumus, kas paredzēti jaunajā Budžeta programmas likumā, tostarp vidēja termiņa budžeta programmas izstrādi, kā arī sagatavo rūpīgu fiskālās stratēģijas analīzi un izveido neatkarīgu Fiskālo jautājumu padomi. Vietējo un reģionālo pašvaldību finansējuma programmas saskaņo ar jauno Budžeta programmas likumu. Portugāle stiprina valsts finanšu, tostarp jo īpaši nokavēto maksājumu, ziņošanu un uzraudzību. Portugāle kā daļu no budžeta procesa uzsāk sistemātisku un regulāru fiskālo risku analīzi, tostarp attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) un VU radītajiem riskiem;

| c) | Portugāle pieņem pirmo pasākumu kopumu, kuru mērķis ir stiprināt darba tirgus darbību, ierobežojot atlaišanas pabalstus un nosakot elastīgākus darba laika noteikumus; |
| --- | --- |

c)

Portugāle pieņem pirmo pasākumu kopumu, kuru mērķis ir stiprināt darba tirgus darbību, ierobežojot atlaišanas pabalstus un nosakot elastīgākus darba laika noteikumus;

| d) | enerģētikas nozarē Portugāle veic pasākumus, lai atvieglotu ienākšanu un sekmētu Pireneju pussalas gāzes tirgus izveidi, kā arī pārskatītu atbalsta un kompensācijas shēmas elektroenerģijas ražošanai. Attiecībā uz citām tīkla nozarēm, konkrētāk, transportu, telekomunikācijām un pasta pakalpojumiem, Portugāle pieņem papildu pasākumus, kas veicina konkurenci un elastību; |
| --- | --- |

d)

enerģētikas nozarē Portugāle veic pasākumus, lai atvieglotu ienākšanu un sekmētu Pireneju pussalas gāzes tirgus izveidi, kā arī pārskatītu atbalsta un kompensācijas shēmas elektroenerģijas ražošanai. Attiecībā uz citām tīkla nozarēm, konkrētāk, transportu, telekomunikācijām un pasta pakalpojumiem, Portugāle pieņem papildu pasākumus, kas veicina konkurenci un elastību;

| e) | Portugāle steidzami veic pasākumus, lai veicinātu konkurenci un ekonomikas pielāgošanās spēju. Šādi pasākumi ietver valsts īpašo tiesību uzņēmumos likvidēšanu, konkurenci regulējošo tiesību aktu pārskatīšanu, lai padarītu tos efektīvākus, prasību atvieglošanu saistībā ar uzņēmumu dibināšanu un pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

e)

Portugāle steidzami veic pasākumus, lai veicinātu konkurenci un ekonomikas pielāgošanās spēju. Šādi pasākumi ietver valsts īpašo tiesību uzņēmumos likvidēšanu, konkurenci regulējošo tiesību aktu pārskatīšanu, lai padarītu tos efektīvākus, prasību atvieglošanu saistībā ar uzņēmumu dibināšanu un pakalpojumu sniegšanu pārrobežu mērogā;

| f) | Portugāle uzlabo kārtību un noteikumus publiskā iepirkuma procedūrās, lai veidotu konkurētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu efektīvāku publiskā sektora līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

Portugāle uzlabo kārtību un noteikumus publiskā iepirkuma procedūrās, lai veidotu konkurētspējīgāku uzņēmējdarbības vidi un nodrošinātu efektīvāku publiskā sektora līdzekļu izmantošanu.

6.   Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle 2012. gada laikā pieņem šādus pasākumus:

| a) | darbaspēka izmaksu samazināšanai un konkurētspējas uzlabošanai 2012. gada budžetā iekļauj nodokļu sistēmas pārstrukturizēšanu ar neitrālu ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

a)

darbaspēka izmaksu samazināšanai un konkurētspējas uzlabošanai 2012. gada budžetā iekļauj nodokļu sistēmas pārstrukturizēšanu ar neitrālu ietekmi uz budžetu;

| b) | 2012. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 5,1 miljarda apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā; |
| --- | --- |

b)

2012. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 5,1 miljarda apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā;

| c) | budžetā ietver izdevumu samazinājumu 2012. gadā par vismaz EUR 3,5 miljardiem, tostarp visaptverošu centrālās pārvaldes reorganizāciju, novēršot dublēšanos un citus trūkumus; izglītības un veselības aprūpes izdevumu samazinājumu; transfertu samazinājumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; nodarbinātības samazinājumu publiskajā sektorā; pensiju korekcijas; kā arī kapitālizdevumu un citu izdevumu samazinājumu, kā noteikts programmā; |
| --- | --- |

c)

budžetā ietver izdevumu samazinājumu 2012. gadā par vismaz EUR 3,5 miljardiem, tostarp visaptverošu centrālās pārvaldes reorganizāciju, novēršot dublēšanos un citus trūkumus; izglītības un veselības aprūpes izdevumu samazinājumu; transfertu samazinājumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; nodarbinātības samazinājumu publiskajā sektorā; pensiju korekcijas; kā arī kapitālizdevumu un citu izdevumu samazinājumu, kā noteikts programmā;

| d) | budžeta ieņēmumu pusē ietver aptuveni EUR 1,5 miljardus vērtus pasākumus ieņēmumu jomā, ietverot inter alia iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes paplašināšanu, samazinot nodokļa atskaitījumus un ierobežojot īpašo nodokļa režīmu piemērošanu; nodrošinot pensijām un darba algai piemērojamo iedzīvotāju ienākuma nodokļa atskaitījumu tuvināšanu; izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokli, samazinot atbrīvojumu skaitu; PVN bāzes paplašināšanu, samazinot atbrīvojumu skaitu un pārstrukturējot to preču un pakalpojumu uzskaitījumu, kuriem piemērojamas samazinātas, vidējas vai paaugstinātas likmes; kā arī akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Šos pasākumus papildina darbības, kas vērstas uz to, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļiem, krāpniecību un nedokumentētus darījumus; |
| --- | --- |

d)

budžeta ieņēmumu pusē ietver aptuveni EUR 1,5 miljardus vērtus pasākumus ieņēmumu jomā, ietverot inter alia iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes paplašināšanu, samazinot nodokļa atskaitījumus un ierobežojot īpašo nodokļa režīmu piemērošanu; nodrošinot pensijām un darba algai piemērojamo iedzīvotāju ienākuma nodokļa atskaitījumu tuvināšanu; izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokli, samazinot atbrīvojumu skaitu; PVN bāzes paplašināšanu, samazinot atbrīvojumu skaitu un pārstrukturējot to preču un pakalpojumu uzskaitījumu, kuriem piemērojamas samazinātas, vidējas vai paaugstinātas likmes; kā arī akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Šos pasākumus papildina darbības, kas vērstas uz to, lai apkarotu izvairīšanos no nodokļiem, krāpniecību un nedokumentētus darījumus;

| e) | Portugāle nosaka stingrāku tiesisko un iestāžu sistēmu fiskālo risku novērtēšanai pirms PPP līguma noslēgšanas. Turklāt Portugāle pieņem tiesību aktu, ar ko regulē VU izveidošanu un darbību centrālā, reģionālā un vietējās pašvaldības līmenī. Portugāle neslēdz nevienu jaunu PPP līgumu un neveido VU, pirms nav veikts novērtējums un izveidots jaunais tiesiskais regulējums; |
| --- | --- |

e)

Portugāle nosaka stingrāku tiesisko un iestāžu sistēmu fiskālo risku novērtēšanai pirms PPP līguma noslēgšanas. Turklāt Portugāle pieņem tiesību aktu, ar ko regulē VU izveidošanu un darbību centrālā, reģionālā un vietējās pašvaldības līmenī. Portugāle neslēdz nevienu jaunu PPP līgumu un neveido VU, pirms nav veikts novērtējums un izveidots jaunais tiesiskais regulējums;

| f) | Pašlaik vietējo pašvaldību pārvaldē ir 308 novadi un 4 259 pagasti. Portugāle izstrādā konsolidācijas plānu, lai pārstrukturizētu un būtiski samazinātu šādu administratīvo vienību skaitu. Šīs izmaiņas stāsies spēkā, sākot ar nākamo vietējo pašvaldību vēlēšanu ciklu; |
| --- | --- |

f)

Pašlaik vietējo pašvaldību pārvaldē ir 308 novadi un 4 259 pagasti. Portugāle izstrādā konsolidācijas plānu, lai pārstrukturizētu un būtiski samazinātu šādu administratīvo vienību skaitu. Šīs izmaiņas stāsies spēkā, sākot ar nākamo vietējo pašvaldību vēlēšanu ciklu;

| g) | Portugāle modernizē ieņēmumu pārvaldi, izveidojot vienu struktūru, samazinot reģionālo iestāžu skaitu un novēršot atlikušās problēmas nodokļu lēmumu pārsūdzības sistēmā; |
| --- | --- |

g)

Portugāle modernizē ieņēmumu pārvaldi, izveidojot vienu struktūru, samazinot reģionālo iestāžu skaitu un novēršot atlikušās problēmas nodokļu lēmumu pārsūdzības sistēmā;

| h) | Portugāle ievieš tiesību aktus, lai reformētu bezdarba apdrošināšanas sistēmu, tostarp samazinātu maksimālo bezdarbnieka pabalsta saņemšanas laiku līdz 18 mēnešiem, noteiktu maksimālo bezdarbnieka pabalsta apmēru, ko iegūst, sociālā pabalsta indeksu reizinot ar 2,5, samazinātu bezdarbnieka pabalsta apmēru bezdarba laikposmā, noteiktu īsāku minimālo laikposmu maksājumu saņemšanai un attiecinātu bezdarba apdrošināšanu uz noteiktām pašnodarbināto kategorijām. Aktīvā darba tirgus politiku stiprina pēc līdzšinējās prakses pārskatīšanas un apstiprināta darbības plāna izstrādes; |
| --- | --- |

h)

Portugāle ievieš tiesību aktus, lai reformētu bezdarba apdrošināšanas sistēmu, tostarp samazinātu maksimālo bezdarbnieka pabalsta saņemšanas laiku līdz 18 mēnešiem, noteiktu maksimālo bezdarbnieka pabalsta apmēru, ko iegūst, sociālā pabalsta indeksu reizinot ar 2,5, samazinātu bezdarbnieka pabalsta apmēru bezdarba laikposmā, noteiktu īsāku minimālo laikposmu maksājumu saņemšanai un attiecinātu bezdarba apdrošināšanu uz noteiktām pašnodarbināto kategorijām. Aktīvā darba tirgus politiku stiprina pēc līdzšinējās prakses pārskatīšanas un apstiprināta darbības plāna izstrādes;

| i) | atlaišanas pabalstu sistēmu saskaņo ar praksi citās ES dalībvalstīs, balstoties uz saprašanās memorandā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

i)

atlaišanas pabalstu sistēmu saskaņo ar praksi citās ES dalībvalstīs, balstoties uz saprašanās memorandā noteiktajiem kritērijiem;

| j) | saskaņā ar saprašanās memorandu atvieglo noteikumus par virsstundu apmaksu un palielina darba laika noteikumu elastību; |
| --- | --- |

j)

saskaņā ar saprašanās memorandu atvieglo noteikumus par virsstundu apmaksu un palielina darba laika noteikumu elastību;

| k) | Portugāle veicina tādas atalgojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim radīt jaunas darba vietas un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, lai koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Jebkurš minimālās algas palielinājums tiks noteikts tikai gadījumā, ja to pamatos ekonomikas un darba tirgus attīstība. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu trūkumus pašreizējās algu noteikšanas shēmās, tostarp tiesību aktos, lai pārskatītu koplīgumu plašākas attiecināšanas kritērijus un noteikumus un sekmētu uzņēmuma līgumu noslēgšanu; |
| --- | --- |

k)

Portugāle veicina tādas atalgojuma sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim radīt jaunas darba vietas un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju, lai koriģētu makroekonomisko nelīdzsvarotību. Jebkurš minimālās algas palielinājums tiks noteikts tikai gadījumā, ja to pamatos ekonomikas un darba tirgus attīstība. Tiek veikti pasākumi, lai novērstu trūkumus pašreizējās algu noteikšanas shēmās, tostarp tiesību aktos, lai pārskatītu koplīgumu plašākas attiecināšanas kritērijus un noteikumus un sekmētu uzņēmuma līgumu noslēgšanu;

| l) | tiek sagatavots darbības plāns vidējās izglītības un profesionālās izglītības kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

l)

tiek sagatavots darbības plāns vidējās izglītības un profesionālās izglītības kvalitātes uzlabošanai;

| m) | tiek uzlabota tiesu sistēmas darbība, īstenojot pasākumus, kas ierosināti Tiesu reformu plānā, kā arī izskatot un revidējot neizskatītās lietas, lai izvēlētos pasākumus neizskatīto lietu uzkrājumu samazināšanai un sekmētu alternatīvu strīdu izskatīšanu; |
| --- | --- |

m)

tiek uzlabota tiesu sistēmas darbība, īstenojot pasākumus, kas ierosināti Tiesu reformu plānā, kā arī izskatot un revidējot neizskatītās lietas, lai izvēlētos pasākumus neizskatīto lietu uzkrājumu samazināšanai un sekmētu alternatīvu strīdu izskatīšanu;

| n) | tiek uzlabots konkurences regulējums, palielinot valsts konkurences regulatoru neatkarību un resursus. Tiek liberalizēts profesionālo pakalpojumu tirgus, uzlabojot profesionālo kvalifikāciju regulējumu un likvidējot ierobežojumus attiecībā uz regulētajām profesijām; |
| --- | --- |

n)

tiek uzlabots konkurences regulējums, palielinot valsts konkurences regulatoru neatkarību un resursus. Tiek liberalizēts profesionālo pakalpojumu tirgus, uzlabojot profesionālo kvalifikāciju regulējumu un likvidējot ierobežojumus attiecībā uz regulētajām profesijām;

| o) | tiek likvidēts tarifu regulējums elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības tirgos. |
| --- | --- |

o)

tiek likvidēts tarifu regulējums elektroenerģijas un gāzes mazumtirdzniecības tirgos.

7.   Saskaņā ar saprašanās memorandu Portugāle 2013. gada laikā pieņem šādus pasākumus:

| a) | 2013. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 3,2 miljardu apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā. Konkrētāk, budžeta izdevumu pusē budžetā paredz izdevumu samazinājumu 2013. gadā vismaz EUR 2,5 miljardu apmērā, tostarp samazinot centrālās pārvaldes, izglītības un veselības aprūpes izdevumus, samazinot transfertus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, samazinot publiskajā sektorā nodarbināto skaitu un samazinot VU izmaksas; |
| --- | --- |

a)

2013. gada budžetā ietver fiskālās konsolidācijas pasākumus vismaz EUR 3,2 miljardu apmērā, kuru mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā. Konkrētāk, budžeta izdevumu pusē budžetā paredz izdevumu samazinājumu 2013. gadā vismaz EUR 2,5 miljardu apmērā, tostarp samazinot centrālās pārvaldes, izglītības un veselības aprūpes izdevumus, samazinot transfertus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, samazinot publiskajā sektorā nodarbināto skaitu un samazinot VU izmaksas;

| b) | budžetā iekļauj pasākumus ieņēmumu jomā, tostarp jo īpaši uzņēmumu ienākuma nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes turpmāku paplašināšanu, paaugstinātas akcīzes nodokļa likmes un izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokļiem, kas ļauj iegūt gandrīz EUR 0,8 miljardus papildu ieņēmumu. Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, samazinot administratīvo slogu, ko panāk, uz visām tautsaimniecības nozarēm attiecinot vienkāršošanas reformas (vienoto kontaktpunktu un bezlicenču projekti), kā arī atvieglotus nosacījumus MVU kredītu saņemšanai, tostarp īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/7/ES (2011. gada 16. februāris) par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (2); |
| --- | --- |

b)

budžetā iekļauj pasākumus ieņēmumu jomā, tostarp jo īpaši uzņēmumu ienākuma nodokļa un iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes turpmāku paplašināšanu, paaugstinātas akcīzes nodokļa likmes un izmaiņas īpašumu aplikšanā ar nodokļiem, kas ļauj iegūt gandrīz EUR 0,8 miljardus papildu ieņēmumu. Portugāle uzlabo uzņēmējdarbības vidi, samazinot administratīvo slogu, ko panāk, uz visām tautsaimniecības nozarēm attiecinot vienkāršošanas reformas (vienoto kontaktpunktu un bezlicenču projekti), kā arī atvieglotus nosacījumus MVU kredītu saņemšanai, tostarp īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/7/ES (2011. gada 16. februāris) par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (2);

| c) | Portugāle pabeidz likvidēt neizskatītās tiesu lietas. |
| --- | --- |

c)

Portugāle pabeidz likvidēt neizskatītās tiesu lietas.

8.   Lai atjaunotu uzticību finanšu sektoram, Portugāle adekvāti rekapitalizē banku nozari, sistemātiski samazina tās parādsaistības un pabeidz Banco Português de Negócios lietu. Šajā sakarībā Portugāle sadarbībā ar Komisiju, ECB un SVF izstrādā un vienojas par stratēģiju Portugāles banku grupu nākotnes struktūrai un darbības nodrošināšanai, lai uzturētu finanšu stabilitāti. Jo īpaši un saskaņā ar konkrētiem termiņiem 2011.–2014. gadam, kas tiks noteikti saprašanās memorandā, Portugāle:

| a) | groza tiesību aktus, lai sekmētu valdības garantētu banku obligāciju emisiju līdz atbilstīgam apmēram saskaņā ar saprašanās memorandu; |
| --- | --- |

a)

groza tiesību aktus, lai sekmētu valdības garantētu banku obligāciju emisiju līdz atbilstīgam apmēram saskaņā ar saprašanās memorandu;

| b) | līdz 2011. gada maija beigām pieņem vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības radītāja palielināšanu līdz 9 %, ko veic līdz 2011. gada beigām, un rādītāja palielināšanu līdz 10 %, ko veic līdz 2012. gada beigām (un kas pēc tam jāuztur); |
| --- | --- |

b)

līdz 2011. gada maija beigām pieņem vajadzīgās normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa pamatkapitāla pietiekamības radītāja palielināšanu līdz 9 %, ko veic līdz 2011. gada beigām, un rādītāja palielināšanu līdz 10 %, ko veic līdz 2012. gada beigām (un kas pēc tam jāuztur);

| c) | nodrošina to, ka bankas līdz 2011. gada jūnija beigām izstrādā iestāžu specifikai atbilstīgus vidēja termiņa finansējuma plānus, lai nodrošinātu stabilu, uz tirgu balstītu finansējuma pozīciju atbilstīgi Portugāles Bankas un ECB noteiktajiem periodiski sasniedzamajiem saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājiem. Šo finansējuma plānu izpildāmību un to ietekmi uz saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājiem ik ceturksni pārbauda Portugāles Banka un ECB, apspriežoties ar Komisijas un SVF darbiniekiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošina to, ka bankas līdz 2011. gada jūnija beigām izstrādā iestāžu specifikai atbilstīgus vidēja termiņa finansējuma plānus, lai nodrošinātu stabilu, uz tirgu balstītu finansējuma pozīciju atbilstīgi Portugāles Bankas un ECB noteiktajiem periodiski sasniedzamajiem saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājiem. Šo finansējuma plānu izpildāmību un to ietekmi uz saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājiem ik ceturksni pārbauda Portugāles Banka un ECB, apspriežoties ar Komisijas un SVF darbiniekiem;

| d) | 2011. gada laikā nosaka skaidrus un periodiski sasniedzamus banku saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājus un pastiprina maksātspējas un aizņemtā kapitāla samazinājuma novērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

d)

2011. gada laikā nosaka skaidrus un periodiski sasniedzamus banku saistību īpatsvara palielināšanas proporcijas rādītājus un pastiprina maksātspējas un aizņemtā kapitāla samazinājuma novērtēšanas sistēmu;

| e) | nodrošina, ka valsts īpašumā esošā Caixa Geral de Depósitos tiek modernizēta tā, lai palielinātu tās bankas pakalpojumu pamatdarbības kapitāla bāzi vajadzīgajā apjomā, un uzsāk paātrinātu Banco Português de Negócios pārdošanas procesu. Šim nolūkam Portugāle iesniedz jaunu plānu apstiprināšanai Komisijai atbilstīgi valsts atbalsta kontroles noteikumiem; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka valsts īpašumā esošā Caixa Geral de Depósitos tiek modernizēta tā, lai palielinātu tās bankas pakalpojumu pamatdarbības kapitāla bāzi vajadzīgajā apjomā, un uzsāk paātrinātu Banco Português de Negócios pārdošanas procesu. Šim nolūkam Portugāle iesniedz jaunu plānu apstiprināšanai Komisijai atbilstīgi valsts atbalsta kontroles noteikumiem;

| f) | līdz 2011. gada beigām groza tiesību aktus, kas attiecas uz agrīnu iejaukšanos banku darbībā un banku noregulējumu, kā arī tiesību aktus, kas attiecas uz Noguldījumu garantiju fondu un Garantiju fondu savstarpējām lauksaimniecības kredītiestādēm, lai aizsargātu noguldītājus un veicinātu pārstrukturēšanu. Jo īpaši šiem fondiem būtu jāsaglabā spēja finansēt grūtībās nonākušu kreditiestāžu noregulējumu, bet ne rekapitalizēt tās. Šāda finansējuma maksimālais apmērs tiek noteikts nodrošināto noguldījumu apmērā, kas tiktu izmaksāts likvidēšanas gadījumā, un finansējums tiek pieļauts tikai tad, ja tas nekavē šo fondu spēju pildīt to primāro funkciju; |
| --- | --- |

f)

līdz 2011. gada beigām groza tiesību aktus, kas attiecas uz agrīnu iejaukšanos banku darbībā un banku noregulējumu, kā arī tiesību aktus, kas attiecas uz Noguldījumu garantiju fondu un Garantiju fondu savstarpējām lauksaimniecības kredītiestādēm, lai aizsargātu noguldītājus un veicinātu pārstrukturēšanu. Jo īpaši šiem fondiem būtu jāsaglabā spēja finansēt grūtībās nonākušu kreditiestāžu noregulējumu, bet ne rekapitalizēt tās. Šāda finansējuma maksimālais apmērs tiek noteikts nodrošināto noguldījumu apmērā, kas tiktu izmaksāts likvidēšanas gadījumā, un finansējums tiek pieļauts tikai tad, ja tas nekavē šo fondu spēju pildīt to primāro funkciju;

| g) | līdz 2011. gada novembra beigām grozīt Maksātnespējas likumu, lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz likvidējamās kredītiestādes mantu nodrošināto noguldītāju un/vai fondu (tieši vai regresa kārtībā) prasījumi ir prioritāri pār nenodrošināto kreditoru prasījumiem, un lai labāk atbalstītu dzīvotspējīgu uzņēmumu efektīvu glābšanu; |
| --- | --- |

g)

līdz 2011. gada novembra beigām grozīt Maksātnespējas likumu, lai nodrošinātu to, ka attiecībā uz likvidējamās kredītiestādes mantu nodrošināto noguldītāju un/vai fondu (tieši vai regresa kārtībā) prasījumi ir prioritāri pār nenodrošināto kreditoru prasījumiem, un lai labāk atbalstītu dzīvotspējīgu uzņēmumu efektīvu glābšanu;

| h) | apņemas mudināt privātos investorus brīvprātīgi saglabāt to kopējos riska darījumus. |
| --- | --- |

h)

apņemas mudināt privātos investorus brīvprātīgi saglabāt to kopējos riska darījumus.

9.   Lai nodrošinātu, ka tiek nevainojami izpildīti programmas nosacījumi, un lai palīdzētu ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību, Komisija pastāvīgi sniedz konsultācijas un padomus par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām. Portugālei sniegtās palīdzības programmas ietvaros kopā ar SVF un sadarbībā ar ECB tā periodiski pārskata pieņemto pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī iesaka vajadzīgos labojumus nolūkā uzlabot izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un samazināt nelabvēlīgu sociālo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem Portugāles sabiedrības locekļiem.

4. pants

Portugāle atver īpašu kontu Portugāles Bankā, lai pārvaldītu Savienības finanšu palīdzību.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2011. gada 30. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

CSÉFALVAY Z.

---

(1)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

1

(2)  OV L 48, 23.2.2011., 1. lpp.

2

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/93 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/93

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2011/345/KĀDP

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko īsteno Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/137/KĀDP (2011. gada 28. februāris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (1) un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,

tā kā:

Ņemot vērā situācijas attīstību Lībijā, būtu jāgroza Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā iekļautais to personu un vienību saraksts, uz kurām attiecina ierobežojošus pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā minētās personas ierakstu svītro no saraksta, kas iekļauts Lēmuma 2011/137/KĀDP IV pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

MARTONYI J.

---

(1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. pantā minētā persona

| 14. | ZARTI, Mustafa. |
| --- | --- |

14.

ZARTI, Mustafa.

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/95

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 20. jūlijs)

par valsts atbalstu C 33/09 (ex NN 57/09, CP 191/09), ko valsts garantijas veidā attiecībā uz BPP īstenojusi Portugāle

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 4932)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2011/346/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

| (1) | Šis lēmums attiecas uz valsts atbalstu, ko Portugāle valsts garantijas veidā sniegusi Banco Privado Português (turpmāk tekstā – “BPP”) labā. |
| --- | --- |

(1)

Šis lēmums attiecas uz valsts atbalstu, ko Portugāle valsts garantijas veidā sniegusi Banco Privado Português (turpmāk tekstā – “BPP”) labā.

1.   PROCEDŪRAS ASPEKTI

| (2) | Komisija ar lēmumu 2009. gada 13. martā (turpmāk tekstā – “Lēmums par glābšanas atbalstu”) (2) apstiprināja valsts garantiju aizdevumam EUR 450 miljonu apmērā, ko sešas Portugāles bankas 2008. gada 5. decembrī piešķīra BPP. Pasākumu atļāva uz sešu mēnešu laikposmu, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts), pieņemot, ka Portugāles iestādes īstenos apņemšanos sešu mēnešu laikā (t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam) iesniegt pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar lēmumu 2009. gada 13. martā (turpmāk tekstā – “Lēmums par glābšanas atbalstu”) (2) apstiprināja valsts garantiju aizdevumam EUR 450 miljonu apmērā, ko sešas Portugāles bankas 2008. gada 5. decembrī piešķīra BPP. Pasākumu atļāva uz sešu mēnešu laikposmu, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu (tagad LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts), pieņemot, ka Portugāles iestādes īstenos apņemšanos sešu mēnešu laikā (t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam) iesniegt pārstrukturēšanas plānu.

| (3) | Komisija 2009. gada 15. jūlijā aicināja Portugāles iestādes nekavējoties iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu. Tā kā pieprasītais plāns netika iesniegts, Komisija ar 2009. gada 6. oktobra vēstuli nosūtīja oficiālu atgādinājumu saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), 5. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 15. jūlijā aicināja Portugāles iestādes nekavējoties iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu. Tā kā pieprasītais plāns netika iesniegts, Komisija ar 2009. gada 6. oktobra vēstuli nosūtīja oficiālu atgādinājumu saskaņā ar Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), 5. panta 2. punktu.

| (4) | Komisija 2009. gada 10. novembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iespējamo valsts atbalsta pasākumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju, pieprasot Portugālei iesniegt pārstrukturēšanas plānu līdz 2009. gada 22. decembrim. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2009. gada 10. novembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iespējamo valsts atbalsta pasākumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju, pieprasot Portugālei iesniegt pārstrukturēšanas plānu līdz 2009. gada 22. decembrim.

| (5) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. martā (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par atbalsta pasākumu. Piezīmes ar vēstuli 2010. gada 6. aprīlī iesniedza trešā persona, kas vēlējās palikt anonīma. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. martā (4). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par atbalsta pasākumu. Piezīmes ar vēstuli 2010. gada 6. aprīlī iesniedza trešā persona, kas vēlējās palikt anonīma.

| (6) | Komisija 2010. gada 12. marta vēstulē aicināja Portugāli sniegt informāciju; Portugāle atbildēja 2010. gada 13. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2010. gada 12. marta vēstulē aicināja Portugāli sniegt informāciju; Portugāle atbildēja 2010. gada 13. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī.

| (7) | Ieinteresēto personu piezīmes Portugālei tika nosūtītas 2010. gada 15. aprīļa vēstulē. Portugāle uz šīm piezīmēm atbildēja 2010. gada 13. maija vēstulē, kas reģistrēta 2010. gada 14. maijā. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresēto personu piezīmes Portugālei tika nosūtītas 2010. gada 15. aprīļa vēstulē. Portugāle uz šīm piezīmēm atbildēja 2010. gada 13. maija vēstulē, kas reģistrēta 2010. gada 14. maijā.

| (8) | Komisija 2010. gada 29. aprīlī aicināja sniegt papildu informāciju, kuru Portugāle sniedza 2010. gada 13. maija vēstulē. Portugāle sniedza papildu informāciju 2010. gada 15. jūnijā un 21. jūnijā. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2010. gada 29. aprīlī aicināja sniegt papildu informāciju, kuru Portugāle sniedza 2010. gada 13. maija vēstulē. Portugāle sniedza papildu informāciju 2010. gada 15. jūnijā un 21. jūnijā.

2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN PASĀKUMS

2.1.   Saņēmējs

| (9) | BPP ir finanšu iestāde, kas atrodas Portugālē un sniedz banku pakalpojumus privātklientiem, konsultācijas uzņēmumiem un privātā kapitāla pakalpojumus. BPP klienti ir privāti noguldītāji un iestāžu noguldītāji, tostarp piecas kopieguldījumu lauksaimniecības kredītbankas (caixas de crédito agrícola mútuo), viena krājbanka (caixa económica), vairāki pensiju fondi, apdrošināšanas uzņēmumi un citi. BPP ir pārstāvēta Portugālē, Spānijā un mazākā mērā Brazīlijā un Dienvidāfrikā. |
| --- | --- |

(9)

BPP ir finanšu iestāde, kas atrodas Portugālē un sniedz banku pakalpojumus privātklientiem, konsultācijas uzņēmumiem un privātā kapitāla pakalpojumus. BPP klienti ir privāti noguldītāji un iestāžu noguldītāji, tostarp piecas kopieguldījumu lauksaimniecības kredītbankas (caixas de crédito agrícola mútuo), viena krājbanka (caixa económica), vairāki pensiju fondi, apdrošināšanas uzņēmumi un citi. BPP ir pārstāvēta Portugālē, Spānijā un mazākā mērā Brazīlijā un Dienvidāfrikā.

| (10) | BPP akcijas nav kotētas fondu biržā, un tāpēc šo akciju tirgus vērtība nav pieejama. 2008. gada 30. jūnijāBPP bilancē kopējie aktīvi bija EUR 2,9 miljardu apmērā, kas ir mazāk nekā 1 % no Portugāles banku sektora kopējiem aktīviem. 100 % BPP akciju pieder grupai Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Kopš 2008. gada 30. jūnija šīs kontrolakciju sabiedrības kontrolpakete (51,5 %) pieder 12 akcionāriem. 2009. gadā Privado Holding grupā bija 187 strādājošie, no kuriem 148 strādāja BPP. |
| --- | --- |

(10)

BPP akcijas nav kotētas fondu biržā, un tāpēc šo akciju tirgus vērtība nav pieejama. 2008. gada 30. jūnijāBPP bilancē kopējie aktīvi bija EUR 2,9 miljardu apmērā, kas ir mazāk nekā 1 % no Portugāles banku sektora kopējiem aktīviem. 100 % BPP akciju pieder grupai Privado Holding SGPS (sociedade gestora de participações sociais) S.A. Kopš 2008. gada 30. jūnija šīs kontrolakciju sabiedrības kontrolpakete (51,5 %) pieder 12 akcionāriem. 2009. gadā Privado Holding grupā bija 187 strādājošie, no kuriem 148 strādāja BPP.

2.2.   Bankas finanšu grūtības

| (11) | Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju BPP radās grūtības ar likviditāti, jo pasliktinājās pasaules ekonomikas stāvoklis, kas ievērojami mazināja bankas spēju pārvaldīt savu likviditāti. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju BPP radās grūtības ar likviditāti, jo pasliktinājās pasaules ekonomikas stāvoklis, kas ievērojami mazināja bankas spēju pārvaldīt savu likviditāti.

| (12) | BPP2008. gada 24. novembrī informēja Portugāles centrālo banku (turpmāk tekstā – “Portugāles Banka”), ka pastāv risks, ka tā nespēs izpildīt maksājumu saistības. BPP tika atļauts no 2008. gada 1. decembra apturēt visus maksājumus. |
| --- | --- |

(12)

BPP2008. gada 24. novembrī informēja Portugāles centrālo banku (turpmāk tekstā – “Portugāles Banka”), ka pastāv risks, ka tā nespēs izpildīt maksājumu saistības. BPP tika atļauts no 2008. gada 1. decembra apturēt visus maksājumus.

| (13) | BPP2008. gada 5. decembrī saņēma EUR 450 miljonu aizdevumu, kas tika nodrošināts ar valsts garantiju, un saskaņā ar turpmāk norādītajiem nosacījumiem. Aizdevums un garantija sedza tikai tās BPP saistības, kas bija reģistrētas BPP bilancē 2008. gada 24. novembrī, un aizdevums bija jāizmanto tikai noguldījumu atmaksāšanai noguldītājiem un citiem kreditoriem un nebija paredzēts grupas citu uzņēmumu saistību segšanai. |
| --- | --- |

(13)

BPP2008. gada 5. decembrī saņēma EUR 450 miljonu aizdevumu, kas tika nodrošināts ar valsts garantiju, un saskaņā ar turpmāk norādītajiem nosacījumiem. Aizdevums un garantija sedza tikai tās BPP saistības, kas bija reģistrētas BPP bilancē 2008. gada 24. novembrī, un aizdevums bija jāizmanto tikai noguldījumu atmaksāšanai noguldītājiem un citiem kreditoriem un nebija paredzēts grupas citu uzņēmumu saistību segšanai.

2.3.   Ārkārtas palīdzības pasākums

| (14) | BPP2008. gada 5. decembrī ar sešām lielākajām Portugāles bankām (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) (turpmāk tekstā – “banku konsorcijs”) parakstīja aizdevuma līgumu par EUR 450 miljonu aizdevumu (turpmāk tekstā – “aizdevuma līgums”), kas tika nodrošināts ar valsts garantiju. Aizdevuma termiņš bija seši mēneši, tas bija pagarināms līdz diviem gadiem, un tā procentu likme bija EURIBOR + 100 bāzes punkti. Aizdevuma atlīdzība bija noteikta, pamatojoties uz kreditējošo banku finansējuma izmaksām darījuma laikā. |
| --- | --- |

(14)

BPP2008. gada 5. decembrī ar sešām lielākajām Portugāles bankām (Banco Comercial Português, S.A., Caixa Geral de Depósitos, S.A., Banco Espírito Santo, S.A., Banco BPI, S.A., Banco Santander Totta, S.A., Caixa Central – Caixa Central de Crédito Agricola Mútuo CRL) (turpmāk tekstā – “banku konsorcijs”) parakstīja aizdevuma līgumu par EUR 450 miljonu aizdevumu (turpmāk tekstā – “aizdevuma līgums”), kas tika nodrošināts ar valsts garantiju. Aizdevuma termiņš bija seši mēneši, tas bija pagarināms līdz diviem gadiem, un tā procentu likme bija EURIBOR + 100 bāzes punkti. Aizdevuma atlīdzība bija noteikta, pamatojoties uz kreditējošo banku finansējuma izmaksām darījuma laikā.

| (15) | Portugāles iestādes apgalvoja, ka, ņemot vērā BPP sarežģīto finanšu situāciju, bez valsts garantijas neviens aizdevējs nevēlējās finansēt BPP ar samērīgu procentu likmi. Valsts garantija, kas pievienota aizdevumam, tika piešķirta saskaņā ar Likumu Nr. 112/97, t. i., ārpus Portugāles garantiju shēmas (Llikums 60-A/2008), ko Komisija apstiprināja 2008. gada 29. oktobrī (5). Jo īpaši Portugāles iestādes norādīja, ka vispārīga garantiju shēma, kas attiecas uz maksātspējīgām bankām, nebūs piemērota sistēma valsts intervencei BPP labā, ņemot vērā bankas aizvien sliktāko finanšu situāciju un īpašos riskus, kas saistīti ar šo darījumu. |
| --- | --- |

(15)

Portugāles iestādes apgalvoja, ka, ņemot vērā BPP sarežģīto finanšu situāciju, bez valsts garantijas neviens aizdevējs nevēlējās finansēt BPP ar samērīgu procentu likmi. Valsts garantija, kas pievienota aizdevumam, tika piešķirta saskaņā ar Likumu Nr. 112/97, t. i., ārpus Portugāles garantiju shēmas (Llikums 60-A/2008), ko Komisija apstiprināja 2008. gada 29. oktobrī (5). Jo īpaši Portugāles iestādes norādīja, ka vispārīga garantiju shēma, kas attiecas uz maksātspējīgām bankām, nebūs piemērota sistēma valsts intervencei BPP labā, ņemot vērā bankas aizvien sliktāko finanšu situāciju un īpašos riskus, kas saistīti ar šo darījumu.

| (16) | Ņemot vērā BPP sniegto nodrošinājumu, atlīdzība par valsts garantiju tika fiksēta 20 bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā BPP sniegto nodrošinājumu, atlīdzība par valsts garantiju tika fiksēta 20 bāzes punktu apmērā.

| (17) | Nodrošinājumu veido: i) pirmās ķīlas tiesības uz vairākiem aktīviem, kas uzskaitīti līgumā, kas noslēgts starp Portugāli, BPP un Portugāles Banku; un ii) pirmā hipotēka uz BPP piederošo nekustamo īpašumu. Portugāles iestādes novērtēja, ka laikā, kad tika parakstīts aizdevuma līgums un garantiju līgums (6), nodrošinājums bija aptuveni EUR 672 miljonu vērtībā. Nodrošinājuma sniegšanu regulē līgums, kuru parakstījušas Valsts kase, BPP un Portugāles Banka un kurā Portugāles Banka izraudzīta par nodrošinājuma turētāju un pārvaldītāju Valsts kases uzdevumā. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju atbilstīgi valsts tiesību aktiem Portugāles valstij ir privileģētas un prioritātes tiesības uz nodrošinājumu. |
| --- | --- |

(17)

Nodrošinājumu veido: i) pirmās ķīlas tiesības uz vairākiem aktīviem, kas uzskaitīti līgumā, kas noslēgts starp Portugāli, BPP un Portugāles Banku; un ii) pirmā hipotēka uz BPP piederošo nekustamo īpašumu. Portugāles iestādes novērtēja, ka laikā, kad tika parakstīts aizdevuma līgums un garantiju līgums (6), nodrošinājums bija aptuveni EUR 672 miljonu vērtībā. Nodrošinājuma sniegšanu regulē līgums, kuru parakstījušas Valsts kase, BPP un Portugāles Banka un kurā Portugāles Banka izraudzīta par nodrošinājuma turētāju un pārvaldītāju Valsts kases uzdevumā. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju atbilstīgi valsts tiesību aktiem Portugāles valstij ir privileģētas un prioritātes tiesības uz nodrošinājumu.

| (18) | BPP apņēmās, ka ar valsts garantiju segtā aizdevuma termiņa laikā tā nepārdos, neizmantos kā nodrošinājumu un citādāk neatsavinās savus esošos un nākotnes aktīvus. |
| --- | --- |

(18)

BPP apņēmās, ka ar valsts garantiju segtā aizdevuma termiņa laikā tā nepārdos, neizmantos kā nodrošinājumu un citādāk neatsavinās savus esošos un nākotnes aktīvus.

| (19) | Saistībā ar Komisijas uzsākto pārbaudi par ārkārtas palīdzības pasākumu Portugāle apņēmās iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu valsts intervences sešu mēnešu laikā (t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam). |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar Komisijas uzsākto pārbaudi par ārkārtas palīdzības pasākumu Portugāle apņēmās iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu valsts intervences sešu mēnešu laikā (t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam).

| (20) | Komisija 2009. gada 13. marta lēmumā apstiprināja pasākumu uz sešiem mēnešiem no valsts garantijas piešķiršanas, t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā atlīdzības ārkārtīgi zemo līmeni, ir nepieciešama pārstrukturēšanas plāna iesniegšana līdz 2009. gada 5. jūnijam. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2009. gada 13. marta lēmumā apstiprināja pasākumu uz sešiem mēnešiem no valsts garantijas piešķiršanas, t. i., līdz 2009. gada 5. jūnijam. Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā atlīdzības ārkārtīgi zemo līmeni, ir nepieciešama pārstrukturēšanas plāna iesniegšana līdz 2009. gada 5. jūnijam.

| (21) | Lai pagarinātu garantijas spēkā esības termiņu pēc sākotnējiem sešiem mēnešiem, Portugāles iestādes apņēmās iesniegt Komisijai konkrētu paziņojumu. |
| --- | --- |

(21)

Lai pagarinātu garantijas spēkā esības termiņu pēc sākotnējiem sešiem mēnešiem, Portugāles iestādes apņēmās iesniegt Komisijai konkrētu paziņojumu.

| (22) | Portugāle nav izpildījusi iepriekšminētās saistības. |
| --- | --- |

(22)

Portugāle nav izpildījusi iepriekšminētās saistības.

2.4.   Ārkārtas palīdzības pasākuma pagarināšana

| (23) | Portugāle 2009. gada 23. jūnija e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka tā ir pieņēmusi lēmumu pagarināt valsts garantiju vēl uz sešiem mēnešiem (Finanšu ministrijas 2009. gada 5. jūnija rīkojums Nr. 13364-A/2009). Tomēr Portugāle nepaziņoja par minēto pagarinājumu, kā arī nemēģināja iegūt Komisijas apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(23)

Portugāle 2009. gada 23. jūnija e-pasta vēstulē informēja Komisiju, ka tā ir pieņēmusi lēmumu pagarināt valsts garantiju vēl uz sešiem mēnešiem (Finanšu ministrijas 2009. gada 5. jūnija rīkojums Nr. 13364-A/2009). Tomēr Portugāle nepaziņoja par minēto pagarinājumu, kā arī nemēģināja iegūt Komisijas apstiprinājumu.

| (24) | Tā kā Komisijas lēmumā atbalsts apstiprināts tikai līdz 2009. gada 5. jūnijam, 2009. gada 6. jūnijā glābšanas atbalsts kļuva nelikumīgs. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā Komisijas lēmumā atbalsts apstiprināts tikai līdz 2009. gada 5. jūnijam, 2009. gada 6. jūnijā glābšanas atbalsts kļuva nelikumīgs.

| (25) | BPP pārvaldnieki 2009. gada 24. aprīlī Portugāles Bankai iesniedza BPP atveseļošanas plānu. |
| --- | --- |

(25)

BPP pārvaldnieki 2009. gada 24. aprīlī Portugāles Bankai iesniedza BPP atveseļošanas plānu.

| (26) | Portugāles iestādes 2009. gada 5. jūnija vēstulē paskaidroja Komisijai, ka aizkavēšanās ar BPP pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu ir saistīta ar to, ka BPP ieteikto atveseļošanas un pārstrukturēšanas plānu neapstiprināja Portugāles Banka. |
| --- | --- |

(26)

Portugāles iestādes 2009. gada 5. jūnija vēstulē paskaidroja Komisijai, ka aizkavēšanās ar BPP pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu ir saistīta ar to, ka BPP ieteikto atveseļošanas un pārstrukturēšanas plānu neapstiprināja Portugāles Banka.

| (27) | Finanšu un valsts pārvaldes ministrija 2009. gada 9. jūnijā publicēja dokumentu ar nosaukumu Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública – Decisão relativa ao Banco Privado Português (“Finanšu un valsts pārvaldes ministrijas skaidrojumi – lēmums par Banco Privado Português”) (turpmāk tekstā – “2009. gada 9. jūnija dokuments”), kurā norādīts, ka 2009. gada 24. aprīlīBPP iesniedza Portugāles Bankai atveseļošanas un pārstrukturēšanas plānu, kurā cita starpā ietverts priekšlikums veikt rekapitalizācijas operāciju, kurā valsts ieguldījums būtu no EUR 150 miljoniem līdz EUR 200 miljoniem parasto akciju, priekšrocības akciju un papildu saistību bez atdeves veidā. Šis plāns netika apstiprināts, jo tika uzskatīts, ka tas “neatbilst Likumā Nr. 63-A/2008 definētajiem rekapitalizācijas noteikumiem un attiecīgajām Eiropas Savienības vadlīnijām, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību Kopienas konkurences noteikumiem, ņemot vērā, ka šajā gadījumā ir konstatējams valsts atbalsts”. |
| --- | --- |

(27)

Finanšu un valsts pārvaldes ministrija 2009. gada 9. jūnijā publicēja dokumentu ar nosaukumu Esclarecimento do Ministério das Finanças e da Administração Pública – Decisão relativa ao Banco Privado Português (“Finanšu un valsts pārvaldes ministrijas skaidrojumi – lēmums par Banco Privado Português”) (turpmāk tekstā – “2009. gada 9. jūnija dokuments”), kurā norādīts, ka 2009. gada 24. aprīlīBPP iesniedza Portugāles Bankai atveseļošanas un pārstrukturēšanas plānu, kurā cita starpā ietverts priekšlikums veikt rekapitalizācijas operāciju, kurā valsts ieguldījums būtu no EUR 150 miljoniem līdz EUR 200 miljoniem parasto akciju, priekšrocības akciju un papildu saistību bez atdeves veidā. Šis plāns netika apstiprināts, jo tika uzskatīts, ka tas “neatbilst Likumā Nr. 63-A/2008 definētajiem rekapitalizācijas noteikumiem un attiecīgajām Eiropas Savienības vadlīnijām, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību Kopienas konkurences noteikumiem, ņemot vērā, ka šajā gadījumā ir konstatējams valsts atbalsts”.

| (28) | Turklāt 2009. gada 9. jūnija dokumentā tika ziņots, ka liels skaits BPP klientu ir nodevuši bankai savus uzkrājumus pārvaldīšanai un banka tos ieguldījusi daudzu tādu starpnieksabiedrību finanšu instrumentos, kuras atrodas ārzonu jurisdikcijās (“absolūtas atdeves” instrumentos). Neskatoties uz šiem produktiem piemītošiem riskiem, BPP ir noteikusi atlīdzības likmi un garantējusi šo klientu visa ieguldītā kapitāla atmaksāšanu termiņa beigās. Par šo garantēto atdevi netika informētas uzraudzības iestādes, un tā netika ne iekļauta, ne ierakstīta bankas bilancē. Slēpjot šīs saistības, bankas akcionāriem netika prasīts veikt papildu kapitāla iepludināšanu, lai tiktu izpildītas spēkā esošās juridiskās un regulējošās prasības. Turklāt saskaņā ar 2009. gada 9. jūnija dokumentu Portugāles Vērtspapīru tirgus komisijas (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários – CMVM) un Portugāles Bankas veiktajā izmeklēšanā tika konstatēti nopietni pārkāpumi, kas norāda uz krimināli sodāmu BPP darbību. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt 2009. gada 9. jūnija dokumentā tika ziņots, ka liels skaits BPP klientu ir nodevuši bankai savus uzkrājumus pārvaldīšanai un banka tos ieguldījusi daudzu tādu starpnieksabiedrību finanšu instrumentos, kuras atrodas ārzonu jurisdikcijās (“absolūtas atdeves” instrumentos). Neskatoties uz šiem produktiem piemītošiem riskiem, BPP ir noteikusi atlīdzības likmi un garantējusi šo klientu visa ieguldītā kapitāla atmaksāšanu termiņa beigās. Par šo garantēto atdevi netika informētas uzraudzības iestādes, un tā netika ne iekļauta, ne ierakstīta bankas bilancē. Slēpjot šīs saistības, bankas akcionāriem netika prasīts veikt papildu kapitāla iepludināšanu, lai tiktu izpildītas spēkā esošās juridiskās un regulējošās prasības. Turklāt saskaņā ar 2009. gada 9. jūnija dokumentu Portugāles Vērtspapīru tirgus komisijas (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários – CMVM) un Portugāles Bankas veiktajā izmeklēšanā tika konstatēti nopietni pārkāpumi, kas norāda uz krimināli sodāmu BPP darbību.

2.5.   Situācija ar absolūtās atdeves ieguldījumu produktiem

| (29) | Turklāt 2009. gada 9. jūnija dokumentā Portugāles iestādes paziņoja, ka kopīgi ar uzraudzības iestādēm tās meklē risinājumu, kā samazināt zaudējumus BPP klientiem, kuri ieguldījuši absolūtās atdeves instrumentos un kuru ieguldījumi ir apdraudēti. Valdības paredzētais risinājums cita starpā paredz, ka: 1) tiks izveidots jauns finanšu instruments, kas pārstāv pašreizējo netiešo absolūtās atdeves portfeli, lai aizstātu ieguldītāju pašreizējās pozīcijas; 2) finanšu instrumentu emitēs un pārvaldīs no BPP neatkarīga vienība, un tas piederēs valsts banku iestādēm, kuras to arī pārvaldīs. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt 2009. gada 9. jūnija dokumentā Portugāles iestādes paziņoja, ka kopīgi ar uzraudzības iestādēm tās meklē risinājumu, kā samazināt zaudējumus BPP klientiem, kuri ieguldījuši absolūtās atdeves instrumentos un kuru ieguldījumi ir apdraudēti. Valdības paredzētais risinājums cita starpā paredz, ka: 1) tiks izveidots jauns finanšu instruments, kas pārstāv pašreizējo netiešo absolūtās atdeves portfeli, lai aizstātu ieguldītāju pašreizējās pozīcijas; 2) finanšu instrumentu emitēs un pārvaldīs no BPP neatkarīga vienība, un tas piederēs valsts banku iestādēm, kuras to arī pārvaldīs.

2.6.   Oficiāla izmeklēšanas procedūra un ārkārtas palīdzības pasākuma otrā pagarināšana

| (30) | Komisija 2009. gada 15. jūlijā aicināja Portugāles iestādes nekavējoties iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu kaut vai pagaidu formā, atgādinot, ka glābšanas atbalsts kopš 2009. gada 6. jūnija ir kļuvis nelikumīgs. |
| --- | --- |

(30)

Komisija 2009. gada 15. jūlijā aicināja Portugāles iestādes nekavējoties iesniegt BPP pārstrukturēšanas plānu kaut vai pagaidu formā, atgādinot, ka glābšanas atbalsts kopš 2009. gada 6. jūnija ir kļuvis nelikumīgs.

| (31) | Tā kā pieprasītais plāns netika iesniegts, Komisija ar 2009. gada 6. oktobra vēstuli nosūtīja oficiālu atgādinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 5. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā pieprasītais plāns netika iesniegts, Komisija ar 2009. gada 6. oktobra vēstuli nosūtīja oficiālu atgādinājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 5. panta 2. punktu.

| (32) | Komisija 2009. gada 10. novembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iespējamo valsts atbalsta pasākumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju, pieprasot Portugālei iesniegt pārstrukturēšanas plānu līdz 2009. gada 22. decembrim. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2009. gada 10. novembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz iespējamo valsts atbalsta pasākumu. Ar šo pašu lēmumu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju, pieprasot Portugālei iesniegt pārstrukturēšanas plānu līdz 2009. gada 22. decembrim.

| (33) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(33)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes par atbalsta pasākumu.

| (34) | Portugāles iestādes 2009. gada 3. decembrī informēja Komisiju, ka valsts garantija tiks pagarināta uz turpmākajiem sešiem mēnešiem. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju valsts bija spiesta atjaunot garantiju, jo tūlītēja BPP darbības pārtraukšana apdraudētu tobrīd apsvērto risinājumu. Tā kā bija skaidrs, ka BPP nespēj atmaksāt aizdevumu, bankas, kas to bija piešķīrušas BPP, vienojās pagarināt aizdevuma termiņu uz turpmākajiem sešiem mēnešiem – nemainot spēkā esošos nosacījumus un bez papildu finansējuma – ar noteikumu, ka tiks pagarināta arī attiecīgā valsts garantija. |
| --- | --- |

(34)

Portugāles iestādes 2009. gada 3. decembrī informēja Komisiju, ka valsts garantija tiks pagarināta uz turpmākajiem sešiem mēnešiem. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju valsts bija spiesta atjaunot garantiju, jo tūlītēja BPP darbības pārtraukšana apdraudētu tobrīd apsvērto risinājumu. Tā kā bija skaidrs, ka BPP nespēj atmaksāt aizdevumu, bankas, kas to bija piešķīrušas BPP, vienojās pagarināt aizdevuma termiņu uz turpmākajiem sešiem mēnešiem – nemainot spēkā esošos nosacījumus un bez papildu finansējuma – ar noteikumu, ka tiks pagarināta arī attiecīgā valsts garantija.

| (35) | Tādējādi 2009. gada 5. decembrī valsts garantija tika pagarināta uz turpmākajiem sešiem mēnešiem. Par pagarinājumu Komisijai paziņots netika. Portugāles iestādes tikai informēja Komisiju, ka garantija aizdevumam tiks atjaunota. |
| --- | --- |

(35)

Tādējādi 2009. gada 5. decembrī valsts garantija tika pagarināta uz turpmākajiem sešiem mēnešiem. Par pagarinājumu Komisijai paziņots netika. Portugāles iestādes tikai informēja Komisiju, ka garantija aizdevumam tiks atjaunota.

| (36) | Portugāles iestādes 2010. gada 25. februārī nosūtīja vēstuli, paskaidrojot faktus, kuri – kā uzskatīja valdība – nodrošinās pamatu, lai atrisinātu problēmas, ko BPP radījusi lielai daļai savu klientu, proti, ieguldītājiem absolūtās atdeves ieguldījumu produktos. |
| --- | --- |

(36)

Portugāles iestādes 2010. gada 25. februārī nosūtīja vēstuli, paskaidrojot faktus, kuri – kā uzskatīja valdība – nodrošinās pamatu, lai atrisinātu problēmas, ko BPP radījusi lielai daļai savu klientu, proti, ieguldītājiem absolūtās atdeves ieguldījumu produktos.

| (37) | Šajā pašā vēstulē Portugāles iestādes informēja Komisiju, ka 2009. gada 11. decembrī valdība ir nolēmusi:






  i) | izveidot slēgtu un nesaskaņotu īpašo ieguldījumu fondu (Fundo Especial de Investimento – FEI), kuru veidotu resursi (bruto aktīvi un saistības), kas ieguldīti absolūtās atdeves ieguldījumu produktos un kam raksturīgs: a) īpašā ieguldījumu fonda pasīva pārvaldība, b) akciju parakstīšana natūrā, c) četru gadu termiņš, ko ar akcionāru kopsapulces lēmumu (1 akcija = 1 balss) iespējams pagarināt līdz ne vairāk kā desmit gadiem, d) brīvprātīga klientu līdzdalība; |
| --- | --- | --- |

(37)

Šajā pašā vēstulē Portugāles iestādes informēja Komisiju, ka 2009. gada 11. decembrī valdība ir nolēmusi:

i)

izveidot slēgtu un nesaskaņotu īpašo ieguldījumu fondu (Fundo Especial de Investimento – FEI), kuru veidotu resursi (bruto aktīvi un saistības), kas ieguldīti absolūtās atdeves ieguldījumu produktos un kam raksturīgs: a) īpašā ieguldījumu fonda pasīva pārvaldība, b) akciju parakstīšana natūrā, c) četru gadu termiņš, ko ar akcionāru kopsapulces lēmumu (1 akcija = 1 balss) iespējams pagarināt līdz ne vairāk kā desmit gadiem, d) brīvprātīga klientu līdzdalība;

| ii) | atjaunot valsts garantiju EUR 450 miljonu aizdevumam līdz īpašā ieguldījumu fonda izveidei; |
| --- | --- |

ii)

atjaunot valsts garantiju EUR 450 miljonu aizdevumam līdz īpašā ieguldījumu fonda izveidei;

| iii) | aktivizēt noguldījumu garantiju fondu (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), kas garantē, ka katram noguldītājam tiks pilnā mērā atmaksāta naudas līdzekļu kredīta atlikuma vērtība, ja tā nepārsniedz EUR 100 000, un ieguldītāju kompensācijas sistēmu (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), kura atbilstīgi likumam vienam ieguldītājam garantē kompensāciju līdz ne vairāk kā EUR 25 000 apmērā un kurā nav iesaistīti valsts līdzekļi; |
| --- | --- |

iii)

aktivizēt noguldījumu garantiju fondu (Fundo de Garantia de Depósitos – FGD), kas garantē, ka katram noguldītājam tiks pilnā mērā atmaksāta naudas līdzekļu kredīta atlikuma vērtība, ja tā nepārsniedz EUR 100 000, un ieguldītāju kompensācijas sistēmu (Sistema de Indemnização aos Investidores – SII), kura atbilstīgi likumam vienam ieguldītājam garantē kompensāciju līdz ne vairāk kā EUR 25 000 apmērā un kurā nav iesaistīti valsts līdzekļi;

| iv) | piešķirt apdrošināšanas segumu līdz ne vairāk kā EUR 250 000 apmērā klientiem, kas pievienojušies FEI, ar nosacījumu, ka uz viņiem attiecas FGD un SII kritēriji; tādējādi valsts apdrošina tādu negatīvo starpību (ja tāda pastāv) 2008. gada 24. novembrī starp klienta ieņēmumiem – kā atlīdzību no FGD un SII un FEI maksājumus – un ieguldījumu nominālvērtību, kas nepārsniedz EUR 250 000. |
| --- | --- |

iv)

piešķirt apdrošināšanas segumu līdz ne vairāk kā EUR 250 000 apmērā klientiem, kas pievienojušies FEI, ar nosacījumu, ka uz viņiem attiecas FGD un SII kritēriji; tādējādi valsts apdrošina tādu negatīvo starpību (ja tāda pastāv) 2008. gada 24. novembrī starp klienta ieņēmumiem – kā atlīdzību no FGD un SII un FEI maksājumus – un ieguldījumu nominālvērtību, kas nepārsniedz EUR 250 000.

| (38) | Portugāles valsts apņemšanās attiecībā uz FEI ieguldītājiem saskaņā ar valsts tiesisko sistēmu tiks piemērota tikai fonda slēgšanas dienā, kas ir četrus gadus pēc tā izveides – 2014. gada 30. martā (8). |
| --- | --- |

(38)

Portugāles valsts apņemšanās attiecībā uz FEI ieguldītājiem saskaņā ar valsts tiesisko sistēmu tiks piemērota tikai fonda slēgšanas dienā, kas ir četrus gadus pēc tā izveides – 2014. gada 30. martā (8).

| (39) | Portugāles Vērtspapīru tirgus komisija (CMVM) 2010. gada 1. februārī piešķīra atļauju izveidot FEI atbilstoši iepriekšminētajam; par fonda pārvaldību bija atbildīgs Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, S.A., un Banif – Banco de Investimento, S.A kļuva par fonda depozitāriju. |
| --- | --- |

(39)

Portugāles Vērtspapīru tirgus komisija (CMVM) 2010. gada 1. februārī piešķīra atļauju izveidot FEI atbilstoši iepriekšminētajam; par fonda pārvaldību bija atbildīgs Privado Fundos – Sociedade Gestora de Fundos de Investimento, S.A., un Banif – Banco de Investimento, S.A kļuva par fonda depozitāriju.

| (40) | FEI tika izveidots 2010. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(40)

FEI tika izveidots 2010. gada 30. martā.

| (41) | Portugāles Banka 2010. gada 16. aprīļa paziņojumā norādīja, ka 15. aprīlī pieņemts lēmums atsaukt BPP licenci bankas darbības veikšanai, ņemot vērā neiespējamību pārstrukturēt vai rekapitalizēt banku. Portugāles Banka 22. aprīlī kompetentā tiesā (Tribunal de Comércio de Lisboa) pieprasīja BPP likvidāciju, tajā pašā laikā iesniedzot priekšlikumu par likvidācijas komisijas iecelšanu. BPP likvidācija noris saskaņā ar Portugālē spēkā esošiem banku iestādēm piemērojamiem likvidācijas noteikumiem. Portugāles iestādes lēš, ka šajos tiesību aktos noteiktie dažādie juridiskie posmi nozīmē, ka likvidācija varētu ilgt aptuveni gadu. |
| --- | --- |

(41)

Portugāles Banka 2010. gada 16. aprīļa paziņojumā norādīja, ka 15. aprīlī pieņemts lēmums atsaukt BPP licenci bankas darbības veikšanai, ņemot vērā neiespējamību pārstrukturēt vai rekapitalizēt banku. Portugāles Banka 22. aprīlī kompetentā tiesā (Tribunal de Comércio de Lisboa) pieprasīja BPP likvidāciju, tajā pašā laikā iesniedzot priekšlikumu par likvidācijas komisijas iecelšanu. BPP likvidācija noris saskaņā ar Portugālē spēkā esošiem banku iestādēm piemērojamiem likvidācijas noteikumiem. Portugāles iestādes lēš, ka šajos tiesību aktos noteiktie dažādie juridiskie posmi nozīmē, ka likvidācija varētu ilgt aptuveni gadu.

| (42) | Portugāles iestādes 2010. gada 13. maijā paziņoja Komisijai, ka, pamatojoties uz aizdevuma līgumu (9), banku konsorcijs ir pieprasījis garantijas izpildi un tā izpildīta 7. maijā, kad Portugāle šīm sešām bankām veikusi līdzekļu atmaksu EUR 450 miljonu apmērā. Portugāles valsts norādīja, ka tā jau ir veikusi nepieciešamās darbības, lai īstenotu savas privileģētas un prioritātes tiesības, kas tai ir kā uz garantiju attiecināmā nodrošinājuma kreditoram, iesniedzot prasību attiecīgā tiesā (10). |
| --- | --- |

(42)

Portugāles iestādes 2010. gada 13. maijā paziņoja Komisijai, ka, pamatojoties uz aizdevuma līgumu (9), banku konsorcijs ir pieprasījis garantijas izpildi un tā izpildīta 7. maijā, kad Portugāle šīm sešām bankām veikusi līdzekļu atmaksu EUR 450 miljonu apmērā. Portugāles valsts norādīja, ka tā jau ir veikusi nepieciešamās darbības, lai īstenotu savas privileģētas un prioritātes tiesības, kas tai ir kā uz garantiju attiecināmā nodrošinājuma kreditoram, iesniedzot prasību attiecīgā tiesā (10).

3.   KOMISIJAS LĒMUMS PAR OFICIĀLU IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

| (43) | Komisija 2009. gada 10. novembra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstīja savu iepriekšējo novērtējumu un pauda šaubas par attiecīgo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Aplūkotie pasākumi bija šādi:






  — | garantijas atlīdzība, kas bija zemāka nekā līmenis, kādu parasti pieprasa atbilstīgi Banku paziņojumam (11); Komisija apšaubīja, vai, ņemot vērā risku, atlīdzība ir pienācīga; Komisija apstiprināja šādu atlīdzību, tikai pamatojoties uz Portugāles apņemšanos iesniegt pārstrukturēšanas plānu, kurā ilgākā termiņā adekvāti izmantotu šo priekšrocību, |
| --- | --- | --- |

(43)

Komisija 2009. gada 10. novembra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu izklāstīja savu iepriekšējo novērtējumu un pauda šaubas par attiecīgo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. Aplūkotie pasākumi bija šādi:

—

garantijas atlīdzība, kas bija zemāka nekā līmenis, kādu parasti pieprasa atbilstīgi Banku paziņojumam (11); Komisija apšaubīja, vai, ņemot vērā risku, atlīdzība ir pienācīga; Komisija apstiprināja šādu atlīdzību, tikai pamatojoties uz Portugāles apņemšanos iesniegt pārstrukturēšanas plānu, kurā ilgākā termiņā adekvāti izmantotu šo priekšrocību,

| — | tas, ka Portugāle neiesniedza pārstrukturēšanas plānu, lai gan par to tika oficiāli atgādināts 2009. gada 6. oktobra vēstulē, |
| --- | --- |

—

tas, ka Portugāle neiesniedza pārstrukturēšanas plānu, lai gan par to tika oficiāli atgādināts 2009. gada 6. oktobra vēstulē,

| — | garantijas pagarināšana (2009. gada 5. jūnijā) pēc Komisijas sākotnēji apstiprinātajiem sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

—

garantijas pagarināšana (2009. gada 5. jūnijā) pēc Komisijas sākotnēji apstiprinātajiem sešiem mēnešiem.

4.   PORTUGĀLES APSVĒRUMI

| (44) | Savās piezīmēs par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Portugāles iestādes apgalvoja, ka tās apzinās savu apņemšanos attiecībā uz BPP pārstrukturēšanas plāna piegādi Komisijai. Tomēr saskaņā ar 2010. gada 13. aprīlī iesniegto informāciju par pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu galu galā bija atbildīga BPP (ar Portugāles Bankas apstiprinājumu) un Portugāles valsts bija atbildīga tikai par šā plāna nodošanu Komisijai. Portugāles iestādes neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu vienkārši tāpēc, ka Portugāles Banka neapstiprināja BPP iesniegto plānu. Tāpēc rīkojumu, kas ietverts Komisijas 2009. gada 10. novembra lēmumā, nebija iespējams izpildīt, neskatoties uz Portugāles valsts politiskajiem centieniem nodrošināt, lai BPP faktiski izpildītu savas saistības pret Portugāles Banku, valsti un galu galā – pret Komisiju. |
| --- | --- |

(44)

Savās piezīmēs par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Portugāles iestādes apgalvoja, ka tās apzinās savu apņemšanos attiecībā uz BPP pārstrukturēšanas plāna piegādi Komisijai. Tomēr saskaņā ar 2010. gada 13. aprīlī iesniegto informāciju par pārstrukturēšanas plāna iesniegšanu galu galā bija atbildīga BPP (ar Portugāles Bankas apstiprinājumu) un Portugāles valsts bija atbildīga tikai par šā plāna nodošanu Komisijai. Portugāles iestādes neiesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu vienkārši tāpēc, ka Portugāles Banka neapstiprināja BPP iesniegto plānu. Tāpēc rīkojumu, kas ietverts Komisijas 2009. gada 10. novembra lēmumā, nebija iespējams izpildīt, neskatoties uz Portugāles valsts politiskajiem centieniem nodrošināt, lai BPP faktiski izpildītu savas saistības pret Portugāles Banku, valsti un galu galā – pret Komisiju.

| (45) | Attiecībā uz valsts atbalstu BPP Portugāle apgalvo, ka tas bija un ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo tika piešķirts, lai garantētu valsts finanšu sistēmas stabilitāti līdzīgi tam, kas notika Eiropas kontekstā. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz valsts atbalstu BPP Portugāle apgalvo, ka tas bija un ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo tika piešķirts, lai garantētu valsts finanšu sistēmas stabilitāti līdzīgi tam, kas notika Eiropas kontekstā.

| (46) | Attiecībā uz valsts garantijas vairākkārtēju pagarināšanu EUR 450 miljonu aizdevumam Portugāle apgalvo, ka tas nav jauns valsts atbalsts, jo situācija, saskaņā ar kuru Komisija apstiprināja valsts atbalsta pasākumu, nav mainījusies. Nosacījumi valsts garantijai, kas tika pagarināta divas reizes, palika nemainīgi: i) aizdevuma vērtība nepalielinājās; ii) netika mainītas saistības attiecībā uz aizdevumu (12), iii) saskaņā ar garantijas līgumu garantija beigtos tikai 30 dienas pēc pēdējā kapitāla un procentu maksājuma, un Komisija apzinājās, ka aizdevuma līgums ir noslēgts uz diviem gadiem (13). |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz valsts garantijas vairākkārtēju pagarināšanu EUR 450 miljonu aizdevumam Portugāle apgalvo, ka tas nav jauns valsts atbalsts, jo situācija, saskaņā ar kuru Komisija apstiprināja valsts atbalsta pasākumu, nav mainījusies. Nosacījumi valsts garantijai, kas tika pagarināta divas reizes, palika nemainīgi: i) aizdevuma vērtība nepalielinājās; ii) netika mainītas saistības attiecībā uz aizdevumu (12), iii) saskaņā ar garantijas līgumu garantija beigtos tikai 30 dienas pēc pēdējā kapitāla un procentu maksājuma, un Komisija apzinājās, ka aizdevuma līgums ir noslēgts uz diviem gadiem (13).

| (47) | Attiecībā uz neziņošanu par vairākkārtēju valsts garantijas pagarināšanu Portugāles iestādes apgalvo, ka aizdevuma līguma atjaunošana nebija atkarīga no Portugāles valsts, bet gan no banku konsorcija un BPP, un, nepagarinot garantiju, izraisītā negatīvā ietekme uz Portugāles finanšu sistēmu būtu tāda pati kā iepriekš, kad situācija pilnībā pamatoja Komisijas apstiprinājumu valsts atbalsta pasākumam. Turklāt Portugāle uzskata, ka garantijas vairākkārtēja pagarināšana saskaņā ar līgumu, kas regulē aizdevuma vienošanos, notika automātiski, lai gan pagarinājumi tika noformēti oficiāli – tiesiskās noteiktības nolūkā attiecībā uz banku konsorciju. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz neziņošanu par vairākkārtēju valsts garantijas pagarināšanu Portugāles iestādes apgalvo, ka aizdevuma līguma atjaunošana nebija atkarīga no Portugāles valsts, bet gan no banku konsorcija un BPP, un, nepagarinot garantiju, izraisītā negatīvā ietekme uz Portugāles finanšu sistēmu būtu tāda pati kā iepriekš, kad situācija pilnībā pamatoja Komisijas apstiprinājumu valsts atbalsta pasākumam. Turklāt Portugāle uzskata, ka garantijas vairākkārtēja pagarināšana saskaņā ar līgumu, kas regulē aizdevuma vienošanos, notika automātiski, lai gan pagarinājumi tika noformēti oficiāli – tiesiskās noteiktības nolūkā attiecībā uz banku konsorciju.

| (48) | Turklāt saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju vairākkārtēji pagarinājumi (pat ja uzskata, ka tie ir jauns atbalsts) neradīja ekonomisku priekšrocību, jo BPP praktiski nedarbojās vismaz no 2008. gada 1. decembra. Tādējādi pasākums ar pagarinājumu vai bez tā “nedeva BPP ekonomisku priekšrocību vai nestiprināja tā pozīciju salīdzinājumā ar konkurentiem tā vienkāršā iemesla dēļ, ka BPP nedarbojās tirgū un līdz ar to nekonkurēja ar citām bankām” (14). Tāpēc Portugāle uzskata, ka pasākums neietekmēja ne konkurenci, ne tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju vairākkārtēji pagarinājumi (pat ja uzskata, ka tie ir jauns atbalsts) neradīja ekonomisku priekšrocību, jo BPP praktiski nedarbojās vismaz no 2008. gada 1. decembra. Tādējādi pasākums ar pagarinājumu vai bez tā “nedeva BPP ekonomisku priekšrocību vai nestiprināja tā pozīciju salīdzinājumā ar konkurentiem tā vienkāršā iemesla dēļ, ka BPP nedarbojās tirgū un līdz ar to nekonkurēja ar citām bankām” (14). Tāpēc Portugāle uzskata, ka pasākums neietekmēja ne konkurenci, ne tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (49) | Apsvērumos par ieinteresēto personu piezīmēm (skatīt turpmāk tekstā) Portugāles iestādes norādījušas, ka EUR 450 miljonu aizdevums tika izmantots pārredzamā veidā, lai izvairītos no sistemātiskas kaitīgas ietekmes un izpildītu BPP saistības, kas ierakstītas bilancē 2008. gada 24. novembrī. |
| --- | --- |

(49)

Apsvērumos par ieinteresēto personu piezīmēm (skatīt turpmāk tekstā) Portugāles iestādes norādījušas, ka EUR 450 miljonu aizdevums tika izmantots pārredzamā veidā, lai izvairītos no sistemātiskas kaitīgas ietekmes un izpildītu BPP saistības, kas ierakstītas bilancē 2008. gada 24. novembrī.

| (50) | Portugāles iestādes arī piebilst, ka Portugāle BPP likvidācijas procesā aizstāvēs savas tiesības uz garantijas nodrošinājumu. Ņemot vērā, ka Portugāle ir privileģēts BPP kreditors, tā ir pārliecināta, ka pilnā apmērā spēs atgūt EUR 450 miljonu aizdevumu, ko tā izmaksāja aizdevējbankām. Šai ziņā Portugāles iestādes atzīmē, ka nodrošinājuma vērtība 2010. gada 7. maijā bija par vairāk nekā 20 % augstāka nekā garantētā aizdevuma kopējā summa. |
| --- | --- |

(50)

Portugāles iestādes arī piebilst, ka Portugāle BPP likvidācijas procesā aizstāvēs savas tiesības uz garantijas nodrošinājumu. Ņemot vērā, ka Portugāle ir privileģēts BPP kreditors, tā ir pārliecināta, ka pilnā apmērā spēs atgūt EUR 450 miljonu aizdevumu, ko tā izmaksāja aizdevējbankām. Šai ziņā Portugāles iestādes atzīmē, ka nodrošinājuma vērtība 2010. gada 7. maijā bija par vairāk nekā 20 % augstāka nekā garantētā aizdevuma kopējā summa.

| (51) | Attiecībā uz valsts apņemšanos kompensēt zaudējumus ne vairāk kā EUR 250 000 apmērā absolūtās atdeves klientiem, kas pievienojušies FEI, Portugāle apgalvo, ka šī apņemšanās nav valsts atbalsts, jo i) tā nenozīmē valsts līdzekļu pārvedumu ne FEI pārvaldes sabiedrībai, ne arī citai institūcijai, kas darbojas tirgū, ii) tā ir regulārs un apstiprināts mehānisms, kas ir ieguldītāju kompensācijas sistēmas loģisks paplašinājums, iii) tā nerada ekonomisku priekšrocību ieguldītājiem, uz kuriem tā vērsta vispārēji un saskaņā ar izņēmuma nosacījumiem atbilstīgi valsts un Eiropas tiesiskajām prasībām, vai konkurences izkropļojumu tirgū vai attiecībās starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz valsts apņemšanos kompensēt zaudējumus ne vairāk kā EUR 250 000 apmērā absolūtās atdeves klientiem, kas pievienojušies FEI, Portugāle apgalvo, ka šī apņemšanās nav valsts atbalsts, jo i) tā nenozīmē valsts līdzekļu pārvedumu ne FEI pārvaldes sabiedrībai, ne arī citai institūcijai, kas darbojas tirgū, ii) tā ir regulārs un apstiprināts mehānisms, kas ir ieguldītāju kompensācijas sistēmas loģisks paplašinājums, iii) tā nerada ekonomisku priekšrocību ieguldītājiem, uz kuriem tā vērsta vispārēji un saskaņā ar izņēmuma nosacījumiem atbilstīgi valsts un Eiropas tiesiskajām prasībām, vai konkurences izkropļojumu tirgū vai attiecībās starp dalībvalstīm.

| (52) | Turklāt Portugāle apgalvo, ka faktiskie maksājumi FEI klientiem saskaņā ar šo apņemšanos būs minimāli, ja tie vispār tiks veikti. Portugāles iestādes uzskata, ka EUR 250 000 apdrošināšanas segums vieš pārliecību FEI klientiem, tomēr vairumā gadījumu tas nenozīmē faktisku apmaksu. Konservatīva scenārija gadījumā, pieņemot, ka FEI aktīvi turpmāko četru gadu laikā no 2009. gada oktobra zaudē savu vērtību, Portugāle lēš, ka maksimālā izmaksu summa katram klientam būs aptuveni EUR 68 000. Labvēlīgākā gadījumā izmaksas nebūs jāveic. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Portugāle apgalvo, ka faktiskie maksājumi FEI klientiem saskaņā ar šo apņemšanos būs minimāli, ja tie vispār tiks veikti. Portugāles iestādes uzskata, ka EUR 250 000 apdrošināšanas segums vieš pārliecību FEI klientiem, tomēr vairumā gadījumu tas nenozīmē faktisku apmaksu. Konservatīva scenārija gadījumā, pieņemot, ka FEI aktīvi turpmāko četru gadu laikā no 2009. gada oktobra zaudē savu vērtību, Portugāle lēš, ka maksimālā izmaksu summa katram klientam būs aptuveni EUR 68 000. Labvēlīgākā gadījumā izmaksas nebūs jāveic.

5.   CITU IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (53) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2009. gada 10. novembra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija 2010. gada 6. aprīlī saņēma piezīmes no pienācīgi identificētām trešām personām, kas vēlējās palikt anonīmas. Piezīmēs par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ieinteresētās personas norādīja, ka nav ievērots neviens no nosacījumiem, saskaņā ar kuriem aizdevumam tika piešķirta valsts garantija (maksimālais ilgums seši mēneši un pārstrukturēšanas plāna iesniegšana). Tāpēc saskaņā ar iesniegtajiem apsvērumiem atbalsts ir nelikumīgs un Komisijai jāpieprasa Portugālei garantiju pārtraukt. Turklāt EUR 450 miljonus izmantoja nevis bankas pārstrukturēšanai, bet gan atlīdzībai noteiktiem BPP klientiem, kaitējot visiem pārējiem. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2009. gada 10. novembra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija 2010. gada 6. aprīlī saņēma piezīmes no pienācīgi identificētām trešām personām, kas vēlējās palikt anonīmas. Piezīmēs par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu ieinteresētās personas norādīja, ka nav ievērots neviens no nosacījumiem, saskaņā ar kuriem aizdevumam tika piešķirta valsts garantija (maksimālais ilgums seši mēneši un pārstrukturēšanas plāna iesniegšana). Tāpēc saskaņā ar iesniegtajiem apsvērumiem atbalsts ir nelikumīgs un Komisijai jāpieprasa Portugālei garantiju pārtraukt. Turklāt EUR 450 miljonus izmantoja nevis bankas pārstrukturēšanai, bet gan atlīdzībai noteiktiem BPP klientiem, kaitējot visiem pārējiem.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Pasākuma atzīšana par valsts atbalstu

| (54) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts:
  “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

(54)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts:

“Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”

| (55) | Lai piemērotu LESD 107. panta 1. punktu, ir jābūt atbalsta pasākumam, kas ir saistīts ar valsti un ko piešķir, izmantojot valsts līdzekļus, kurš ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo konkurenci iekšējā tirgū, nodrošinot selektīvu priekšrocību noteiktiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(55)

Lai piemērotu LESD 107. panta 1. punktu, ir jābūt atbalsta pasākumam, kas ir saistīts ar valsti un ko piešķir, izmantojot valsts līdzekļus, kurš ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un kropļo konkurenci iekšējā tirgū, nodrošinot selektīvu priekšrocību noteiktiem uzņēmumiem.

6.1.1.   Valsts garantija EUR 450 miljonu aizdevumam

| (56) | Komisija atgādina, ka 2009. gada 13. marta lēmumā par glābšanas atbalstu tā jau ir noteikusi, ka valsts garantija ir valsts atbalsts (15). Pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo tas ir Portugāles piešķirta valsts garantija. Portugāles valsts veiktais atlīdzības maksājums banku konsorcijam 2010. gada 13. maijā (skatīt 42. apsvērumu iepriekš) skaidri parāda, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(56)

Komisija atgādina, ka 2009. gada 13. marta lēmumā par glābšanas atbalstu tā jau ir noteikusi, ka valsts garantija ir valsts atbalsts (15). Pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem, jo tas ir Portugāles piešķirta valsts garantija. Portugāles valsts veiktais atlīdzības maksājums banku konsorcijam 2010. gada 13. maijā (skatīt 42. apsvērumu iepriekš) skaidri parāda, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi.

| (57) | Kā arī noteikts jau 2009. gada 13. marta lēmumā par glābšanas atbalstu (16), valsts garantija ir ļāvusi BPP saņemt aizdevumu ar labākiem finanšu nosacījumiem nekā tie, kas parasti tirgū ir pieejami uzņēmumiem līdzīgos apstākļos, tajā mazticamajā situācijā, kā atzinušas Portugāles iestādes, kad šādi aizdevumi vispār būtu bijuši pieejami. Šajā sakarā lēmumā par glābšanas atbalstu jau tika noteikts, ka maksa 20 bāzes punktu apmērā ir ievērojami zemāka par noteikto līmeni tāpēc, ka tika piemērots Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. oktobra ieteikums. Neskatoties uz augsto nodrošinājuma līmeni, Komisija secināja, ka atlīdzība par valsts garantiju ir ievērojami mazāka par atlīdzību, kāda parasti būtu uzskatāma par adekvātu problēmās nonākušu banku gadījumā. Šāda atlīdzība tika uzskatīta par pienācīgu tikai glābšanas stadijai, ar nosacījumu, ka līdz 2009. gada 5. jūnijam būtu iesniegts pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(57)

Kā arī noteikts jau 2009. gada 13. marta lēmumā par glābšanas atbalstu (16), valsts garantija ir ļāvusi BPP saņemt aizdevumu ar labākiem finanšu nosacījumiem nekā tie, kas parasti tirgū ir pieejami uzņēmumiem līdzīgos apstākļos, tajā mazticamajā situācijā, kā atzinušas Portugāles iestādes, kad šādi aizdevumi vispār būtu bijuši pieejami. Šajā sakarā lēmumā par glābšanas atbalstu jau tika noteikts, ka maksa 20 bāzes punktu apmērā ir ievērojami zemāka par noteikto līmeni tāpēc, ka tika piemērots Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 20. oktobra ieteikums. Neskatoties uz augsto nodrošinājuma līmeni, Komisija secināja, ka atlīdzība par valsts garantiju ir ievērojami mazāka par atlīdzību, kāda parasti būtu uzskatāma par adekvātu problēmās nonākušu banku gadījumā. Šāda atlīdzība tika uzskatīta par pienācīgu tikai glābšanas stadijai, ar nosacījumu, ka līdz 2009. gada 5. jūnijam būtu iesniegts pārstrukturēšanas plāns.

| (58) | Atšķirībā no citām bankām, kuru aizņēmumiem netika piešķirta valsts garantija, BPP ieguva ekonomisku priekšrocību, jo maksa, kas tika iekasēta par valsts garantiju, nepārprotami bija zemāka par tirgus līmeni. |
| --- | --- |

(58)

Atšķirībā no citām bankām, kuru aizņēmumiem netika piešķirta valsts garantija, BPP ieguva ekonomisku priekšrocību, jo maksa, kas tika iekasēta par valsts garantiju, nepārprotami bija zemāka par tirgus līmeni.

| (59) | Portugāles iestāžu arguments, ka BPP nedarbojās tirgū kopš 2008. gada 1. decembra, nav pieņemams. Ņemot vērā, ka Portugāles Banka BPP licenci bankas darbību veikšanai atsauca 2010. gada 15. aprīlī, BPP varēja atgriezties tirgū vai atkārtoti atgriezties tirgū, par to iepriekš brīdinot. Patiesi, BPP atveseļošanas plāni, kas iesniegti laikposmā no 2008. gada decembra līdz 2009. gada aprīlim, parāda bankas potenciālu glābšanas pasākuma rezultātā turpināt veikt saimniecisko darbību. Ņemot vērā BPP darbību un pozīciju valsts un starptautiskajos finanšu tirgos, šī priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē potenciāli iespaido konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tikai no 2010. gada 15. aprīļa, kad tika atsaukta licence bankas darbību veikšanai, BPP tiešām zaudēja jebkuru iespēju no atkārtoti atgriezties tirgū un iespējami izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(59)

Portugāles iestāžu arguments, ka BPP nedarbojās tirgū kopš 2008. gada 1. decembra, nav pieņemams. Ņemot vērā, ka Portugāles Banka BPP licenci bankas darbību veikšanai atsauca 2010. gada 15. aprīlī, BPP varēja atgriezties tirgū vai atkārtoti atgriezties tirgū, par to iepriekš brīdinot. Patiesi, BPP atveseļošanas plāni, kas iesniegti laikposmā no 2008. gada decembra līdz 2009. gada aprīlim, parāda bankas potenciālu glābšanas pasākuma rezultātā turpināt veikt saimniecisko darbību. Ņemot vērā BPP darbību un pozīciju valsts un starptautiskajos finanšu tirgos, šī priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē potenciāli iespaido konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tikai no 2010. gada 15. aprīļa, kad tika atsaukta licence bankas darbību veikšanai, BPP tiešām zaudēja jebkuru iespēju no atkārtoti atgriezties tirgū un iespējami izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (60) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka valsts garantija ir nodrošinājusi BPP ekonomisku priekšrocību, izmantojot Portugālei paredzētos valsts līdzekļus. Iespējams, ka šī priekšrocība iespaidos konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tāpēc šis pasākums ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(60)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka valsts garantija ir nodrošinājusi BPP ekonomisku priekšrocību, izmantojot Portugālei paredzētos valsts līdzekļus. Iespējams, ka šī priekšrocība iespaidos konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tāpēc šis pasākums ir valsts atbalsts.

6.1.2.   EUR 250 000 garantija FEI klientiem

| (61) | Kā aprakstīts iepriekš, ieguvēji no šā pasākuma ir BPP klienti, kas ieguldījuši absolūtās atdeves produktos un izvēlējušies pievienoties FEI. Ja Portugāle nebūtu īstenojusi šo risinājumu, FEI klienti riskētu nesaņemt atlīdzību vai, visticamāk, saņemt atlīdzībā mazāku summu, nekā noteikts garantijā. Atbilstīgi Portugāles aplēsēm pastāv iespēja, ka garantija palielina klientu peļņu, jo tie ir FEI klienti. Tādēļ FEI klientiem šis pasākums ir radījis priekšrocības. |
| --- | --- |

(61)

Kā aprakstīts iepriekš, ieguvēji no šā pasākuma ir BPP klienti, kas ieguldījuši absolūtās atdeves produktos un izvēlējušies pievienoties FEI. Ja Portugāle nebūtu īstenojusi šo risinājumu, FEI klienti riskētu nesaņemt atlīdzību vai, visticamāk, saņemt atlīdzībā mazāku summu, nekā noteikts garantijā. Atbilstīgi Portugāles aplēsēm pastāv iespēja, ka garantija palielina klientu peļņu, jo tie ir FEI klienti. Tādēļ FEI klientiem šis pasākums ir radījis priekšrocības.

| (62) | Tomēr pats līdzekļu noguldīšanas fakts nepavisam nenozīmē komercdarbību valsts atbalsta noteikumu nozīmē, un, patiesi, saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju vairākums FEI dalībnieku ir privātpersonas, nevis uzņēmumi. Tomēr, ciktāl valsts garantijas segtās FEI summas ir paredzētas tam, lai nodrošinātu ieguvumu uzņēmumiem, tās var būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(62)

Tomēr pats līdzekļu noguldīšanas fakts nepavisam nenozīmē komercdarbību valsts atbalsta noteikumu nozīmē, un, patiesi, saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju vairākums FEI dalībnieku ir privātpersonas, nevis uzņēmumi. Tomēr, ciktāl valsts garantijas segtās FEI summas ir paredzētas tam, lai nodrošinātu ieguvumu uzņēmumiem, tās var būt valsts atbalsts.

| (63) | Tomēr Portugāles sniegtie skaitļi skaidri parāda, ka šo trīs gadu laikā (17) valsts izmaksas būs ievērojami zem de minimis robežas EUR 200 000 apmērā, jo vērā ir ņemts segums, ko nodrošina ieguldītāju kompensācijas sistēma un noguldījumu garantijas fonds, kā arī vērtība, ko saskaņā ar piesardzīgiem pieņēmumiem ieguldītāji, iespējams, atgūs no pamatā esošajiem aktīviem. |
| --- | --- |

(63)

Tomēr Portugāles sniegtie skaitļi skaidri parāda, ka šo trīs gadu laikā (17) valsts izmaksas būs ievērojami zem de minimis robežas EUR 200 000 apmērā, jo vērā ir ņemts segums, ko nodrošina ieguldītāju kompensācijas sistēma un noguldījumu garantijas fonds, kā arī vērtība, ko saskaņā ar piesardzīgiem pieņēmumiem ieguldītāji, iespējams, atgūs no pamatā esošajiem aktīviem.

6.2.   Saderība saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu

6.2.1.   Valsts garantija EUR 450 miljonu aizdevumam

| (64) | Portugāle apgalvo, ka atbalsta elements jānovērtē, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kas paredz pilnvaras Komisijai pieņemt lēmumu, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir novērst “nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija atgādina, ka Vispārējā tiesa ir uzsvērusi, ka LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir jāpiemēro ierobežoti un tam jānovērš traucējumi visā kādas dalībvalsts tautsaimniecībā (18). |
| --- | --- |

(64)

Portugāle apgalvo, ka atbalsta elements jānovērtē, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kas paredz pilnvaras Komisijai pieņemt lēmumu, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir novērst “nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija atgādina, ka Vispārējā tiesa ir uzsvērusi, ka LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir jāpiemēro ierobežoti un tam jānovērš traucējumi visā kādas dalībvalsts tautsaimniecībā (18).

| (65) | Komisija jau ir atzinusi, ka pašreizējā globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un ka minēto traucējumu novēršanai par piemērotiem var uzskatīt banku atbalsta pasākumus. Šis novērtējums ir apstiprināts Komisijas pieņemtajā Banku paziņojumā (19), Rekapitalizācijas paziņojumā (20), Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā (21) un Pārstrukturēšanas paziņojumā (22). Tāpēc LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts var kalpot kā juridiskais pamats atbalsta pasākumiem, kas tiek īstenoti šīs sistēmiskās krīzes pārvarēšanai. Attiecībā konkrētāk uz Portugāles tautsaimniecību tas ir bijis piemērots juridiskais pamats dažādiem Komisijas lēmumiem, ar kuriem apstiprināti Portugāles iestāžu veiktie pasākumi finanšu krīzes pārvarēšanai, jo īpaši Portugāles rekapitalizācijas shēmas apstiprinājumam un šīs shēmas paplašināšanai, un beidzamais šāds lēmums tika pieņemts 2010. gada martā (23). |
| --- | --- |

(65)

Komisija jau ir atzinusi, ka pašreizējā globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus dalībvalsts tautsaimniecībā un ka minēto traucējumu novēršanai par piemērotiem var uzskatīt banku atbalsta pasākumus. Šis novērtējums ir apstiprināts Komisijas pieņemtajā Banku paziņojumā (19), Rekapitalizācijas paziņojumā (20), Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā (21) un Pārstrukturēšanas paziņojumā (22). Tāpēc LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts var kalpot kā juridiskais pamats atbalsta pasākumiem, kas tiek īstenoti šīs sistēmiskās krīzes pārvarēšanai. Attiecībā konkrētāk uz Portugāles tautsaimniecību tas ir bijis piemērots juridiskais pamats dažādiem Komisijas lēmumiem, ar kuriem apstiprināti Portugāles iestāžu veiktie pasākumi finanšu krīzes pārvarēšanai, jo īpaši Portugāles rekapitalizācijas shēmas apstiprinājumam un šīs shēmas paplašināšanai, un beidzamais šāds lēmums tika pieņemts 2010. gada martā (23).

| (66) | Šajā gadījumā Komisija arī atzīmē, ka tās lēmumā par glābšanas atbalstu tika izvērtēta LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērojamība un tika atzīts, ka tas ir piemērojams, jo BPP finanšu saistību neizpilde varēja negatīvi ietekmēt visu Portugāles finanšu sistēmu (skatīt lēmuma par glābšanas atbalstu 33.–45. apsvērumu). |
| --- | --- |

(66)

Šajā gadījumā Komisija arī atzīmē, ka tās lēmumā par glābšanas atbalstu tika izvērtēta LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērojamība un tika atzīts, ka tas ir piemērojams, jo BPP finanšu saistību neizpilde varēja negatīvi ietekmēt visu Portugāles finanšu sistēmu (skatīt lēmuma par glābšanas atbalstu 33.–45. apsvērumu).

| (67) | Neskatoties uz atkārtotiem lūgumiem un rīkojumu sniegt informāciju, kā norādīts iepriekš 30.–32. apsvērumā, Portugāle neiesniedza pārstrukturēšanas plānu, bet pagarināja garantiju divas reizes, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot Komisijas apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(67)

Neskatoties uz atkārtotiem lūgumiem un rīkojumu sniegt informāciju, kā norādīts iepriekš 30.–32. apsvērumā, Portugāle neiesniedza pārstrukturēšanas plānu, bet pagarināja garantiju divas reizes, iepriekš par to nepaziņojot Komisijai un nesaņemot Komisijas apstiprinājumu.

| (68) | Portugāles iestāžu argumenti, ka Komisija zināja, ka saskaņā ar līgumu garantiju var nodrošināt uz diviem gadiem un ka valsts garantija netika būtiski mainīta, nav pieņemami. Lēmumā par glābšanas atbalstu noteikta saistība starp valsts garantijas apstiprināšanu un Portugāles iestāžu apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu. Portugāles iestādes šo apņemšanos neizpildīja. |
| --- | --- |

(68)

Portugāles iestāžu argumenti, ka Komisija zināja, ka saskaņā ar līgumu garantiju var nodrošināt uz diviem gadiem un ka valsts garantija netika būtiski mainīta, nav pieņemami. Lēmumā par glābšanas atbalstu noteikta saistība starp valsts garantijas apstiprināšanu un Portugāles iestāžu apņemšanos sešu mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu. Portugāles iestādes šo apņemšanos neizpildīja.

| (69) | Turklāt ar līgumu paredzēta valsts garantijas atjaunošana, pamatojoties uz banku konsorcija un BPP lēmumu, nevar atbrīvot Portugāli no konkrētu saistību izpildes, kuras tā uzņēmusies pret Komisiju un uz kurām balstījās lēmums par glābšanas atbalstu, vai no saistībām saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(69)

Turklāt ar līgumu paredzēta valsts garantijas atjaunošana, pamatojoties uz banku konsorcija un BPP lēmumu, nevar atbrīvot Portugāli no konkrētu saistību izpildes, kuras tā uzņēmusies pret Komisiju un uz kurām balstījās lēmums par glābšanas atbalstu, vai no saistībām saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

| (70) | Arī Portugāles nostāja attiecībā uz saistībām iesniegt pārstrukturēšanas plānu, apgalvojot, ka tās vienīgais pienākums bija plānu nodot Komisijai, nav pieņemama, ņemot vērā apņemšanos, uz kuras pamata tika pieņemts lēmums par glābšanas atbalstu. Jebkurā gadījumā pastāv fakts, ka pārstrukturēšanas plāns netika iesniegts lēmumā par glābšanas atbalstu noteiktajā laikā, un tādēļ nevarēja uzturēt spēkā pamatu, saskaņā ar kuru tika dots apstiprinājums. |
| --- | --- |

(70)

Arī Portugāles nostāja attiecībā uz saistībām iesniegt pārstrukturēšanas plānu, apgalvojot, ka tās vienīgais pienākums bija plānu nodot Komisijai, nav pieņemama, ņemot vērā apņemšanos, uz kuras pamata tika pieņemts lēmums par glābšanas atbalstu. Jebkurā gadījumā pastāv fakts, ka pārstrukturēšanas plāns netika iesniegts lēmumā par glābšanas atbalstu noteiktajā laikā, un tādēļ nevarēja uzturēt spēkā pamatu, saskaņā ar kuru tika dots apstiprinājums.

| (71) | No tā izriet, ka garantijas atlīdzība bija zemāka nekā līmenis, kādu parasti pieprasa atbilstīgi Banku paziņojumam, lai to uzskatītu par saderīgu atbalstu, un ka Komisija lēmumā par glābšanas atbalstu apstiprināja šo atlīdzības līmeni tikai tādēļ, ka Portugāle apņēmās iesniegt pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu, ar kuru tiktu attiecīgi mazināts konkurences izkropļojums. Līdz 2009. gada 5. jūnijam šāds plāns netika iesniegts, tādēļ Komisija secina, ka ne Portugāles 2008. gada 5. decembrī sniegtā garantija, ne tās pagarinājums pēc 2009. gada 5. jūnija nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(71)

No tā izriet, ka garantijas atlīdzība bija zemāka nekā līmenis, kādu parasti pieprasa atbilstīgi Banku paziņojumam, lai to uzskatītu par saderīgu atbalstu, un ka Komisija lēmumā par glābšanas atbalstu apstiprināja šo atlīdzības līmeni tikai tādēļ, ka Portugāle apņēmās iesniegt pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu, ar kuru tiktu attiecīgi mazināts konkurences izkropļojums. Līdz 2009. gada 5. jūnijam šāds plāns netika iesniegts, tādēļ Komisija secina, ka ne Portugāles 2008. gada 5. decembrī sniegtā garantija, ne tās pagarinājums pēc 2009. gada 5. jūnija nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (72) | Lai gan Portugāle neiesniedza BPP pārstrukturēšanas plānu, Portugāles iestādes ir iesniegušas informāciju, kas pierāda, ka 2010. gada 15. aprīlī uzsāktā likvidācijas procesa rezultātā, atsaucot BPP licenci bankas darbību veikšanai, BPP tiks likvidēta. Turklāt BPP akcionāriem netiks piešķirtas citas kompensācijas, kā vien summas, kas izriet no paša likvidācijas procesa. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka nākotnē saistībā ar BPP nepastāv konkurences izkropļojuma risks. Tomēr šis secinājums nenovērš Portugāles īstenotā pasākuma nesaderību laikposmā no 2008. gada 5. decembra līdz 2010. gada 15. aprīlim. |
| --- | --- |

(72)

Lai gan Portugāle neiesniedza BPP pārstrukturēšanas plānu, Portugāles iestādes ir iesniegušas informāciju, kas pierāda, ka 2010. gada 15. aprīlī uzsāktā likvidācijas procesa rezultātā, atsaucot BPP licenci bankas darbību veikšanai, BPP tiks likvidēta. Turklāt BPP akcionāriem netiks piešķirtas citas kompensācijas, kā vien summas, kas izriet no paša likvidācijas procesa. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija uzskata, ka nākotnē saistībā ar BPP nepastāv konkurences izkropļojuma risks. Tomēr šis secinājums nenovērš Portugāles īstenotā pasākuma nesaderību laikposmā no 2008. gada 5. decembra līdz 2010. gada 15. aprīlim.

| (73) | Lai noteiktu aizdevuma procentu tirgus likmi, Komisija tās vērtējumā ir ņēmusi vērā Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (24). Komisija nosaka atsauces likmes, kurām jāatspoguļo procentu likmju vidējais līmenis tirgū vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām. Atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palielināt gadījumos, kas saistīti ar konkrētu risku, piemēram, uzņēmumam ir grūtības, vai nav sniegts parasti banku pieprasītais nodrošinājums. Ārkārtas gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels cik summa, kuru faktiski sedz garantija. |
| --- | --- |

(73)

Lai noteiktu aizdevuma procentu tirgus likmi, Komisija tās vērtējumā ir ņēmusi vērā Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (24). Komisija nosaka atsauces likmes, kurām jāatspoguļo procentu likmju vidējais līmenis tirgū vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām. Atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palielināt gadījumos, kas saistīti ar konkrētu risku, piemēram, uzņēmumam ir grūtības, vai nav sniegts parasti banku pieprasītais nodrošinājums. Ārkārtas gadījumos garantijas atbalsta elements var izrādīties tikpat liels cik summa, kuru faktiski sedz garantija.

| (74) | Garantija ir ļāvusi BPP saņemt aizdevumu ar labākiem finanšu nosacījumiem nekā tie, kas parasti ir pieejami finanšu tirgos. Komisija uzskata, ka garantijas atbalsta elementu var aprēķināt kā starpību starp procentu likmi, ko BPP būtu vajadzējis samaksāt par aizdevumu atbilstoši tirgus nosacījumiem, t. i., bez garantijas, un procentu likmi, ar kādu faktiski tika piešķirts garantētais aizdevums. Šo starpību var uzskatīt par atbilstošu prēmijai, ko tirgus ekonomikas apstākļos garantijas sniedzējs būtu prasījis par šādām garantijām. |
| --- | --- |

(74)

Garantija ir ļāvusi BPP saņemt aizdevumu ar labākiem finanšu nosacījumiem nekā tie, kas parasti ir pieejami finanšu tirgos. Komisija uzskata, ka garantijas atbalsta elementu var aprēķināt kā starpību starp procentu likmi, ko BPP būtu vajadzējis samaksāt par aizdevumu atbilstoši tirgus nosacījumiem, t. i., bez garantijas, un procentu likmi, ar kādu faktiski tika piešķirts garantētais aizdevums. Šo starpību var uzskatīt par atbilstošu prēmijai, ko tirgus ekonomikas apstākļos garantijas sniedzējs būtu prasījis par šādām garantijām.

| (75) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka bez garantijas BPP būtu maksājusi procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar atsauces procentu likmi, kam pieskaitīti 400 bāzes punkti, jo tas bija grūtībās nonācis uzņēmums ar augstu nodrošinājuma līmeni. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā augsto aizdevuma nodrošinājuma līmeni (skatīt 17. apsvērumu), kas palielina varbūtību, ka aizdevējs spētu atgūt vismaz daļu no aizdevuma, neskatoties uz BPP ļoti sarežģīto situāciju, ir lietderīga 400 bāzes punktu sadalīšana. Tādējādi garantijas atbalsta elementu veido starpība starp atsauces procentu likmi, kam pieskaitīti 400 bāzes punkti, un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika piešķirts (t. i., EURIBOR + 100 bāzes punkti), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski samaksāta par garantiju, t. i., 20 bāzes punkti. |
| --- | --- |

(75)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka bez garantijas BPP būtu maksājusi procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar atsauces procentu likmi, kam pieskaitīti 400 bāzes punkti, jo tas bija grūtībās nonācis uzņēmums ar augstu nodrošinājuma līmeni. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā augsto aizdevuma nodrošinājuma līmeni (skatīt 17. apsvērumu), kas palielina varbūtību, ka aizdevējs spētu atgūt vismaz daļu no aizdevuma, neskatoties uz BPP ļoti sarežģīto situāciju, ir lietderīga 400 bāzes punktu sadalīšana. Tādējādi garantijas atbalsta elementu veido starpība starp atsauces procentu likmi, kam pieskaitīti 400 bāzes punkti, un procentu likmi, ar kādu garantētais aizdevums tika piešķirts (t. i., EURIBOR + 100 bāzes punkti), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski samaksāta par garantiju, t. i., 20 bāzes punkti.

| (76) | Šajā sakarībā Komisija arī atzīmē, ka Portugāle ir norādījusi, ka tā jau ir iesniegusi nepieciešamās prasības, lai īstenotu privileģētās un prioritātes tiesības attiecībā uz nodrošinājumu, ko tai izsniedza BPP, un ka tā turpinās to darīt, līdz tiks atgūta visa aizdevuma summa (25). Komisija uzskata, ka Portugālei ir pienākums to darīt, lai izpildītu garantiju līguma nosacījumus; neīstenojot tiesības uz nodrošinājumu, lai atgūtu visu aizdevuma summu, tiktu sniegts valsts atbalsts BPP labā. |
| --- | --- |

(76)

Šajā sakarībā Komisija arī atzīmē, ka Portugāle ir norādījusi, ka tā jau ir iesniegusi nepieciešamās prasības, lai īstenotu privileģētās un prioritātes tiesības attiecībā uz nodrošinājumu, ko tai izsniedza BPP, un ka tā turpinās to darīt, līdz tiks atgūta visa aizdevuma summa (25). Komisija uzskata, ka Portugālei ir pienākums to darīt, lai izpildītu garantiju līguma nosacījumus; neīstenojot tiesības uz nodrošinājumu, lai atgūtu visu aizdevuma summu, tiktu sniegts valsts atbalsts BPP labā.

6.3.   
  BPP EUR 450 miljonu aizdevuma izmantošana

| (77) | Ieinteresētā trešā persona, kura iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu, apgalvoja, ka EUR 450 miljonu aizdevums ticis izmantots nevis BPP pārstrukturēšanai, bet gan atlīdzībai noteiktiem bankas klientiem, kaitējot visiem pārējiem. Komisija no Portugāles iestādēm saņēma informāciju, kas liecināja, ka aizdevums tika izmantots atlīdzībām BPP kreditoriem, kuru kredītiem pienācis samaksas termiņš vai kuru kredītlīnijām beidzās termiņš, un kuri bija nolēmuši kredītus nepagarināt vai kredītlīnijas neatjaunot. Komisija neatrada nevienu pamatotu pierādījumu ieinteresētās trešās personas apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(77)

Ieinteresētā trešā persona, kura iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanu, apgalvoja, ka EUR 450 miljonu aizdevums ticis izmantots nevis BPP pārstrukturēšanai, bet gan atlīdzībai noteiktiem bankas klientiem, kaitējot visiem pārējiem. Komisija no Portugāles iestādēm saņēma informāciju, kas liecināja, ka aizdevums tika izmantots atlīdzībām BPP kreditoriem, kuru kredītiem pienācis samaksas termiņš vai kuru kredītlīnijām beidzās termiņš, un kuri bija nolēmuši kredītus nepagarināt vai kredītlīnijas neatjaunot. Komisija neatrada nevienu pamatotu pierādījumu ieinteresētās trešās personas apgalvojumiem.

7.   SECINĀJUMS

| (78) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka BPP piešķirtā valsts garantija LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir valsts atbalsts, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka BPP piešķirtā valsts garantija LESD 107. panta 1. punkta nozīmē ir valsts atbalsts, ko nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

8.   ATGŪŠANA

| (79) | Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā, kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Ir jāatgūst tikai tāds atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(79)

Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktā, kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja. Ir jāatgūst tikai tāds atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (80) | Atbalsta atgūšanas nolūks ir atjaunot situāciju, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Tas notiks, tiklīdz BPP būs atmaksājusi nesaderīgo atbalstu, un līdz ar to zaudēs priekšrocības, ko ieguvusi salīdzinājumā ar tās konkurentiem. Atgūstamajai summai jābūt tādai, lai novērstu ekonomisko priekšrocību, kas piešķirta BPP. |
| --- | --- |

(80)

Atbalsta atgūšanas nolūks ir atjaunot situāciju, kāda pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Tas notiks, tiklīdz BPP būs atmaksājusi nesaderīgo atbalstu, un līdz ar to zaudēs priekšrocības, ko ieguvusi salīdzinājumā ar tās konkurentiem. Atgūstamajai summai jābūt tādai, lai novērstu ekonomisko priekšrocību, kas piešķirta BPP.

| (81) | Ņemot vērā 3.1. punktu Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (turpmāk tekstā – Komisijas paziņojums par garantijām) (26), atsevišķas valsts garantijas gadījumā atbalsta elements jānovērtē, atsaucoties uz garantijas un aizdevuma noteikumiem. Ņemot vērā BPP nopietnās finansiālās grūtības laikā, kad garantija tika piešķirta, ir maz ticams, ka uzņēmums būtu bijis spējīgs iegūt bankas aizdevumu tirgū bez valsts iejaukšanās. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā 3.1. punktu Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (turpmāk tekstā – Komisijas paziņojums par garantijām) (26), atsevišķas valsts garantijas gadījumā atbalsta elements jānovērtē, atsaucoties uz garantijas un aizdevuma noteikumiem. Ņemot vērā BPP nopietnās finansiālās grūtības laikā, kad garantija tika piešķirta, ir maz ticams, ka uzņēmums būtu bijis spējīgs iegūt bankas aizdevumu tirgū bez valsts iejaukšanās.

| (82) | Lai precīzi kvantitatīvi izteiktu atbalsta apmēru, pieņemot, ka nav iespējams noteikt attiecīgo tirgus cenu valsts garantijas atlīdzībai, ir jānosaka saprātīgs atskaites punkts. Kā noteikts Komisijas paziņojuma par garantijām 3.2. punkta pirmo ievilkumā, aizdevuma garantijas “skaidras naudas dotācijas ekvivalentu” attiecīgajā gadā var aprēķināt tāpat kā dotācijas ekvivalentu aizdevumos ar atvieglotiem nosacījumiem. Tātad atbalsta summu var aprēķināt kā starpību starp teorētisko tirgus procentu likmi un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, atskaitot visas samaksātās prēmijas. |
| --- | --- |

(82)

Lai precīzi kvantitatīvi izteiktu atbalsta apmēru, pieņemot, ka nav iespējams noteikt attiecīgo tirgus cenu valsts garantijas atlīdzībai, ir jānosaka saprātīgs atskaites punkts. Kā noteikts Komisijas paziņojuma par garantijām 3.2. punkta pirmo ievilkumā, aizdevuma garantijas “skaidras naudas dotācijas ekvivalentu” attiecīgajā gadā var aprēķināt tāpat kā dotācijas ekvivalentu aizdevumos ar atvieglotiem nosacījumiem. Tātad atbalsta summu var aprēķināt kā starpību starp teorētisko tirgus procentu likmi un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, atskaitot visas samaksātās prēmijas.

| (83) | Šajā gadījumā, ņemot vērā BPP finanšu grūtības un sniegto nodrošinājumu, BPP vajadzēja maksāt par aizdevumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem, t. i., bez garantijas, ar atsauces procentu likmi, kam pieskaitīta riska prēmija 400 bāzes punktu apmērā. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp šo teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (t. i., EURIBOR + 100 bāzes punkti), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski samaksāta par garantiju, t. i., 20 bāzes punkti. |
| --- | --- |

(83)

Šajā gadījumā, ņemot vērā BPP finanšu grūtības un sniegto nodrošinājumu, BPP vajadzēja maksāt par aizdevumu saskaņā ar tirgus nosacījumiem, t. i., bez garantijas, ar atsauces procentu likmi, kam pieskaitīta riska prēmija 400 bāzes punktu apmērā. Tāpēc atbalsta summa jāaprēķina kā starpība starp šo teorētisko tirgus likmi un procentu likmi, par kādu garantētais aizdevums tika faktiski piešķirts (t. i., EURIBOR + 100 bāzes punkti), pēc tam, kad atskaitīta cena, kas faktiski samaksāta par garantiju, t. i., 20 bāzes punkti.

| (84) | Attiecībā uz paša aizdevuma visu summu saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju Portugāles valsts jau ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu savas prioritātes tiesības uz nodrošinājumu, ko tai izsniedza BPP (tā vērtība ir aplēsta kā ievērojami augstāka par aizdevuma vērtību) (27). Komisija pieņem, ka Portugāles valsts turpinās īstenot šīs tiesības, tādējādi likviditātes procesa laikā iegūstot visu aizdevuma summu, kā tā paziņojusi 2010. gada 15. jūnija atbildē (28). |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz paša aizdevuma visu summu saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju Portugāles valsts jau ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu savas prioritātes tiesības uz nodrošinājumu, ko tai izsniedza BPP (tā vērtība ir aplēsta kā ievērojami augstāka par aizdevuma vērtību) (27). Komisija pieņem, ka Portugāles valsts turpinās īstenot šīs tiesības, tādējādi likviditātes procesa laikā iegūstot visu aizdevuma summu, kā tā paziņojusi 2010. gada 15. jūnija atbildē (28).

| (85) | Summu, kas minēta 83. apsvērumā, veido atgūstamā summa, kurai pieskaitīti procenti, kas par šo summu faktiski uzkrāti, sākot no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā (2008. gada 5. decembris), līdz tās faktiskajai atgūšanai. Procentu summa nedrīkst būt mazāka kā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 9. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (29), |
| --- | --- |

(85)

Summu, kas minēta 83. apsvērumā, veido atgūstamā summa, kurai pieskaitīti procenti, kas par šo summu faktiski uzkrāti, sākot no dienas, kad atbalsts tika nodots saņēmēja rīcībā (2008. gada 5. decembris), līdz tās faktiskajai atgūšanai. Procentu summa nedrīkst būt mazāka kā summa, kas aprēķināta saskaņā ar 9. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (29),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts saistībā ar EUR 450 miljonu aizdevuma garantēšanu, ko nelikumīgi par labu Banco Privado Portuguê piešķīrusi Portugāle, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

1.   Portugālei jāatgūst no saņēmēja atbalsts, kas minēts 1. pantā.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus no dienas, kad tās tika nodotas saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētajai atbalsta atgūšanai jābūt tūlītējai un faktiskai.

2.   Portugāle nodrošina, lai šis lēmums tiktu īstenots četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Portugāle iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsummu un procentus), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīku to pasākumu aprakstu, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

b)

sīku to pasākumu aprakstu, kas jau veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;

| c) | dokumentus, kas parāda, ka Portugāles valsts ir realizējusi prioritātes tiesības attiecībā uz Banco Privado Português piedāvāto nodrošinājumu saistībā ar garantiju. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas parāda, ka Portugāles valsts ir realizējusi prioritātes tiesības attiecībā uz Banco Privado Português piedāvāto nodrošinājumu saistībā ar garantiju.

2.   Portugāle pastāvīgi informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai veikto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju gan par jau veiktajiem, gan plānotajiem pasākumiem, lai izpildītu šo lēmumu. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2010. gada 20. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 56, 6.3.2010., 10. lpp.

1

(2)  OV C 174, 28.7.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  2008. gada 29. oktobra lēmums lietā NN 60/2008 – Garantiju shēma kredītiestādēm Portugālē.

5

(6)  Portugāles iestādes iesniedza Portugāles Bankas jaunas 2010. gada 7. maija aplēses, kurās nodrošinājums tika novērtēts EUR 582 miljonu apmērā.

6

(7)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju šo termiņu var pagarināt līdz desmit gadiem no FEI izveides dienas.

8

FEI

(9)  Saskaņā ar aizdevuma līgumu BPP likvidēšanas vai maksātnespējas gadījumā BPP garantētās summas atmaksa jāuzsāk pirms termiņa (16. pants). Portugāles iestādes izteikušās, ka BPP licences atsaukšana, ko veica Portugāles Banka, nozīmē tās likvidēšanu, un tāpēc saskaņā ar līgumu aizdotajām summām ir iestājies samaksas termiņš, un tās pieprasījusi banka, kas saskaņā ar aizdevuma līgumu darbojas kā aģents.

9

BPP

BPP

BPP

(10)  Skatīt 2010. gada 15. jūnija atbildes 8. lappuse.

10

(11)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (“Banku paziņojums”) (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

11

(12)  2010. gada 15. jūnija II atbilde – 1. un 2.

12

(13)  2010. gada 13. aprīļa II atbilde – 1.2. punkts.

13

(14)  2010. gada 15. jūnija atbilde.

14

(15)  Lēmuma 21.–24. apsvērums.

15

(16)  Lēmuma 34., 38. un 39. apsvērums.

16

(17)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

17

de minimis

(18)  Attiecībā uz principiem skatīt apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen un Volkswagen AG pret Komisiju (1999) Recueil II-3663, 167. punkts, kam sekoja Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmums lietā C 47/96 Crédit Lyonnais (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp., 10.1. punkts), Komisijas 2004. gada 18. februāra Lēmums lietā C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp., 153. apsvērums un nākamie apsvērumi) un Komisijas 2007. gada 27. jūnija Lēmums lietā C 50/06 BAWAG (OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp., 166. apsvērums). Skatīt arī Komisijas 2007. gada 5. decembra Lēmumu lietā NN 70/07 Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.), Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Lēmumu lietā NN 25/08 Rescue aid to WestLB (OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.) un Komisijas 2008. gada 4. jūnija Lēmumu lietā C 9/08 SachsenLB (OV L 104, 24.4.2009., 34. lpp.).

18

Freistaat Sachsen

Volkswagen

Recueil

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

Rescue aid to WestLB

SachsenLB

(19)  Paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

19

(20)  Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.).

20

(21)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

21

(22)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

22

(23)  Skatīt Rekapitalizācijas shēmas kredītiestādēm Portugālē apstiprinājumu, Komisijas 2009. gada 20. maija Lēmums lietā N 556/08 (OV C 152, 7.7.2009., 4. lpp.), jo īpaši 65.–67. apsvērums, un shēmas paplašinājumu Komisijas 2010. gada 17. marta Lēmumā lietā N 80/10 (OV C 119, 7.5.2010., 2. lpp.).

23

(24)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

24

(25)  Skatīt 2010. gada 15. jūnija atbildes 8. un 13. lappusi.

25

(26)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

26

(27)  Skatīt Portugāles iestāžu 2010. gada 15. jūnija atbildes 8. lappusi.

27

(28)  Skatīt 13. lappusi.

28

(29)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

29

---

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/105

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2011. gada 16. jūnijs),

ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu epidemioloģiskās izpētes veikšanā un infekciozā katarālā drudža uzraudzības pasākumos saistībā ar šīs slimības apkarošanas ārkārtas pasākumiem Nīderlandē 2006. un 2007. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 4146)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2011/347/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 3. panta 4. un 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta tiek pieņemts finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas būtiskās sastāvdaļas ar izdevumiem saistītajai darbībai un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta tiek pieņemts finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas būtiskās sastāvdaļas ar izdevumiem saistītajai darbībai un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras.

| (2) | Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas drīz palīdzētu apkarot infekciozā katarālā drudža izplatību, Savienībai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 3. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā noteikts, kādi procenti jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas drīz palīdzētu apkarot infekciozā katarālā drudža izplatību, Savienībai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 3. panta 6. punkta pirmajā ievilkumā noteikts, kādi procenti jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem.

| (3) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 349/2005 (2) paredzēti noteikumi Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK. Minētās regulas 3. pantā paredzēti noteikumi par attaisnotajiem izdevumiem, par kuriem Savienība sniedz finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 349/2005 (2) paredzēti noteikumi Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK. Minētās regulas 3. pantā paredzēti noteikumi par attaisnotajiem izdevumiem, par kuriem Savienība sniedz finansiālu atbalstu.

| (4) | Ar Komisijas Lēmumu 2007/20/EK (3) par Kopienas finansiālo ieguldījumu infekciozā katarālā drudža apkarošanas pasākumos Nīderlandē 2006. un 2007. gadā Nīderlandei piešķīra Savienības finansiālo ieguldījumu epidemioloģiskās izpētes veikšanai un infekciozā katarālā drudža uzraudzības pasākumu īstenošanai. Saskaņā ar minēto lēmumu izdarīja sākotnējo maksājumu EUR 4 675 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Lēmumu 2007/20/EK (3) par Kopienas finansiālo ieguldījumu infekciozā katarālā drudža apkarošanas pasākumos Nīderlandē 2006. un 2007. gadā Nīderlandei piešķīra Savienības finansiālo ieguldījumu epidemioloģiskās izpētes veikšanai un infekciozā katarālā drudža uzraudzības pasākumu īstenošanai. Saskaņā ar minēto lēmumu izdarīja sākotnējo maksājumu EUR 4 675 apmērā.

| (5) | Nīderlande 2008. gada 29. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu kompensācijas pieprasījumu. Komisijas novērojumi, attaisnoto izdevumu aprēķina metode un galīgie secinājumi tika paziņoti Nīderlandes iestādēm 2010. gada 19. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

Nīderlande 2008. gada 29. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu kompensācijas pieprasījumu. Komisijas novērojumi, attaisnoto izdevumu aprēķina metode un galīgie secinājumi tika paziņoti Nīderlandes iestādēm 2010. gada 19. oktobra vēstulē.

| (6) | Savienības finansiālais ieguldījums jāizmaksā ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Savienības finansiālais ieguldījums jāizmaksā ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka attiecīgās iestādes noteiktajā termiņā sniedz visu vajadzīgo informāciju.

| (7) | Nīderlandes iestādes ir pilnībā izpildījušas Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 4. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlandes iestādes ir pilnībā izpildījušas Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 4. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā paredzētās tehniskās un administratīvās prasības.

| (8) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, tagad būtu jānosaka Savienības finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies, apkarojot infekciozo katarālo drudzi Nīderlandē 2006. un 2007. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, tagad būtu jānosaka Savienības finansiālā atbalsta kopējā summa, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies, apkarojot infekciozo katarālo drudzi Nīderlandē 2006. un 2007. gadā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri radušies, apkarojot infekciozo katarālo drudzi Nīderlandē 2006. un 2007. gadā, nosaka EUR 207 931,25 apmērā. Šis ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē.

2. pants

Finansiālā ieguldījuma atlikumu nosaka EUR 203 256,25 apmērā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2011. gada 16. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 7, 12.1.2007., 41. lpp.

3

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, ES līgumu un Euratom līgumu

| 17.6.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/107 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/107

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 10. novembris)

par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

(2011/348/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 170. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija Kopienas vārdā sarunās ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti ir apspriedusi Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību (turpmāk “nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija Kopienas vārdā sarunās ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti ir apspriedusi Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību (turpmāk “nolīgums”).

| (2) | Sarunu rezultātā ir sagatavots nolīgums, kas parafēts 2009. gada 28. janvārī. |
| --- | --- |

(2)

Sarunu rezultātā ir sagatavots nolīgums, kas parafēts 2009. gada 28. janvārī.

| (3) | Nolīgums ir jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums ir jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Līdz parakstīšanai nolīgumu piemēro provizoriski, kā noteikts nolīguma 7. panta 2. punktā, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

Briselē, 2009. gada 10. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību

EIROPAS KOPIENA, turpmāk “Kopiena”,

no vienas puses, un

JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTE, turpmāk “Jordānija”,

no otras puses,

turpmāk kopā – “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu,

ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju svarīgumu Pušu ekonomikas un sociālajai attīstībai un norādi 43. pantā 2002. gada 1. maijā parakstītajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas kaimiņvalstu attiecību politiku un ES stratēģiju, lai stiprinātu attiecības ar kaimiņvalstīm, atbilstīgi kurai Puses tikās un vienojās par rīcības plānu, kurā viena no prioritātēm bija “stiprināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā”. Eiropas kaimiņvalstu attiecību politikas kopējās rīcības plāns ir saskaņā ar Jordānijas valdības darbības programmu (2007.–2009.) Kuluna Al Urdun (valsts programma), kuras mērķis ir izstrādāt ilgtspējīgu sociālekonomisko reformu procesu,

TĀ KĀ Kopiena un Jordānija uzsākušas kopīgus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus dažādās kopējo interešu jomās un būtu abpusēji izdevīgi, ja katra Puse uz savstarpības pamata piedalītos otras Puses pētniecības un attīstības pasākumos,

VĒLOTIES izveidot oficiālu struktūru sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā, kas ļautu paplašināt un pastiprināt sadarbību kopējo interešu jomās un veicināt šīs sadarbības rezultātu izmantošanu, ņemot vērā abpusējās ekonomiskās un sociālās intereses,

VĒLOTIES padarīt Eiropas Pētniecības telpu pieejamu arī valstīm, kas nav tās dalībvalstis, un jo īpaši Vidusjūras reģiona partnervalstīm,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Darbības joma un principi

1.   Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus starp Kopienu un Jordāniju kopējo interešu jomās, kurās tās veic zinātnes un tehnoloģiju pētniecības un attīstības pasākumus.

2.   Sadarbības pasākumi balstās uz šādiem principiem:

| — | uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības attīstības veicināšana, lai sekmētu abu Pušu sociālo un ekonomisko attīstību, |
| --- | --- |

—

uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības attīstības veicināšana, lai sekmētu abu Pušu sociālo un ekonomisko attīstību,

| — | savstarpējs izdevīgums, kura pamatā ir vispārēja priekšrocību līdzsvarotība, |
| --- | --- |

—

savstarpējs izdevīgums, kura pamatā ir vispārēja priekšrocību līdzsvarotība,

| — | abpusēja piekļuve katras Puses īstenotajām pētniecības programmām un projektiem, |
| --- | --- |

—

abpusēja piekļuve katras Puses īstenotajām pētniecības programmām un projektiem,

| — | savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu atvieglot sadarbības pasākumus, |
| --- | --- |

—

savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu atvieglot sadarbības pasākumus,

| — | atbilstīga intelektuālā īpašuma tiesību apmaiņa un aizsardzība, |
| --- | --- |

—

atbilstīga intelektuālā īpašuma tiesību apmaiņa un aizsardzība,

| — | dalība un finansējums saskaņā ar atbilstīgiem Pušu tiesību aktiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

—

dalība un finansējums saskaņā ar atbilstīgiem Pušu tiesību aktiem un noteikumiem.

2. pants

Sadarbības līdzekļi

1.   Jordānijā dibinātas juridiskās vienības, kā noteikts I pielikumā, tostarp gan fiziskas personas, gan privātas un valsts juridiskās personas, piedalās netiešajās darbībās, kas paredzētas Eiropas Kopienas Pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (turpmāk “pamatprogramma”), atbilstīgi I un II pielikumā noteiktajiem vai minētajiem noteikumiem.

Kopienas dalībvalstīs dibinātās juridiskās vienības, kā noteikts I pielikumā, piedalīsies Jordānijas pētniecības programmās un projektos, kas ir līdzvērtīgi pamatprogrammas programmām un tematiem, ar tādiem pašiem noteikumiem kā Jordānijas juridiskās vienības atbilstīgi I un II pielikumā noteiktajiem vai minētajiem noteikumiem.

2.   Sadarbību var īstenot arī šādos veidos un izmantojot šādus līdzekļus:

| — | regulāras pārrunas par Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un plānošanas ievirzi un prioritātēm, |
| --- | --- |

—

regulāras pārrunas par Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un plānošanas ievirzi un prioritātēm,

| — | pārrunas par sadarbības perspektīvām un attīstību, |
| --- | --- |

—

pārrunas par sadarbības perspektīvām un attīstību,

| — | savlaicīga informācijas sniegšana par Jordānijas un Kopienas programmu un pētniecības projektu īstenošanu un par šā nolīguma jomā veiktā darba rezultātiem, |
| --- | --- |

—

savlaicīga informācijas sniegšana par Jordānijas un Kopienas programmu un pētniecības projektu īstenošanu un par šā nolīguma jomā veiktā darba rezultātiem,

| — | kopējas sanāksmes, |
| --- | --- |

—

kopējas sanāksmes,

| — | pētnieku, inženieru un tehniķu apmeklējumi un apmaiņa, tostarp arī mācību nolūkā, |
| --- | --- |

—

pētnieku, inženieru un tehniķu apmeklējumi un apmaiņa, tostarp arī mācību nolūkā,

| — | apmaiņa un dalīšanās ar aprīkojumu, materiāliem un testēšanas pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

apmaiņa un dalīšanās ar aprīkojumu, materiāliem un testēšanas pakalpojumiem,

| — | kontakti starp Jordānijas un Kopienas programmu vai projektu vadītājiem, |
| --- | --- |

—

kontakti starp Jordānijas un Kopienas programmu vai projektu vadītājiem,

| — | ekspertu dalība semināros, simpozijos un darbsemināros, |
| --- | --- |

—

ekspertu dalība semināros, simpozijos un darbsemināros,

| — | informācijas apmaiņa par praksi, tiesību aktiem, noteikumiem un programmām saistībā ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa par praksi, tiesību aktiem, noteikumiem un programmām saistībā ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību,

| — | mācības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

mācības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā,

| — | abpusēja piekļuve zinātniskai un tehnoloģiskai informācijai šīs sadarbības jomā, |
| --- | --- |

—

abpusēja piekļuve zinātniskai un tehnoloģiskai informācijai šīs sadarbības jomā,

| — | visi citi pasākumi, ko pieņemtu Eiropas Kopienas un Jordānijas Apvienotā zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komiteja, kā noteikts 4. pantā, un kas tiktu atzīti par atbilstīgiem abu Pušu spēkā esošajai politikai un procedūrām. |
| --- | --- |

—

visi citi pasākumi, ko pieņemtu Eiropas Kopienas un Jordānijas Apvienotā zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komiteja, kā noteikts 4. pantā, un kas tiktu atzīti par atbilstīgiem abu Pušu spēkā esošajai politikai un procedūrām.

3. pants

Sadarbības veicināšana

1.   Puses pieliks visas pūles, lai saskaņā ar tajās spēkā esošajiem tiesību aktiem sekmētu to pētnieku brīvu pārvietošanos un uzturēšanos, kuri piedalās šajā nolīgumā minētajos pasākumos, un veicinātu to preču robežu šķērsošanu, kuras paredzēts izmantot šādos pasākumos.

2.   Ja atbilstīgi tās noteikumiem Kopiena vienpusēji piešķir finansējumu Jordānijas juridiskajai vienībai, kas piedalās Kopienas netiešajās sadarbības darbībās, Jordānija apņemas nodrošināt, ka šāds darījums netiek aplikts ar maksu vai nodevu.

4. pants

Nolīguma pārvaldība

1.   Pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu koordinē un veicina – no Jordānijas puses – Zinātnes un tehnoloģiju augstākā padome, bet no Kopienas puses – Eiropas Komisija, kuras darbojas kā Pušu izpildītāji (turpmāk “izpildītāji”).

2.   Izpildītāji izveido apvienoto komiteju, sauktu par “Eiropas Kopienas un Jordānijas Apvienoto zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komiteju” (turpmāk “Apvienotā komiteja”), kuras funkcijas ir šādas:

| — | nodrošināt, novērtēt un pārskatīt šā nolīguma īstenošanu, kā arī veikt grozījumus tā pielikumos vai pieņemt jaunus pielikumus, lai ņemtu vērā Pušu zinātnes politikas attīstību, ja abas Puses šajā nolūkā veic to iekšējās procedūras, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, novērtēt un pārskatīt šā nolīguma īstenošanu, kā arī veikt grozījumus tā pielikumos vai pieņemt jaunus pielikumus, lai ņemtu vērā Pušu zinātnes politikas attīstību, ja abas Puses šajā nolūkā veic to iekšējās procedūras,

| — | katru gadu noteikt potenciālās nozares, kurās varētu attīstīt un uzlabot sadarbību, kā arī izskatīt visus šajā nolūkā veicamos pasākumus, |
| --- | --- |

—

katru gadu noteikt potenciālās nozares, kurās varētu attīstīt un uzlabot sadarbību, kā arī izskatīt visus šajā nolūkā veicamos pasākumus,

| — | regulāri pārrunāt Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un pētniecības plānošanas nākotnes ievirzi un prioritātes, kā arī nākotnes sadarbības perspektīvas saskaņā ar šo nolīgumu, |
| --- | --- |

—

regulāri pārrunāt Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un pētniecības plānošanas nākotnes ievirzi un prioritātes, kā arī nākotnes sadarbības perspektīvas saskaņā ar šo nolīgumu,

| — | sniegt Pusēm ieteikumus par šā nolīguma īstenošanu, tostarp noteikt un ieteikt papildinājumus 2. panta 2. punktā norādītajiem pasākumiem un konkrētus pasākumus, lai uzlabotu 1. panta 2. punktā paredzēto savstarpējo piekļuvi. |
| --- | --- |

—

sniegt Pusēm ieteikumus par šā nolīguma īstenošanu, tostarp noteikt un ieteikt papildinājumus 2. panta 2. punktā norādītajiem pasākumiem un konkrētus pasākumus, lai uzlabotu 1. panta 2. punktā paredzēto savstarpējo piekļuvi.

3.   Apvienotā komiteja, kurā ir izpildītāju pārstāvji, pieņem savu reglamentu.

4.   Apvienotā komiteja sanāk vismaz vienu reizi gadā, pārmaiņus Kopienā un Jordānijā. Vajadzības gadījumā un Pusēm vienojoties, tiek rīkotas ārkārtas sanāksmes. Apvienotās Komitejas slēdzieni un ieteikumi tiks nosūtīti informācijai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti Asociācijas komitejai.

5. pants

Finansējums

Savstarpēja līdzdalība pētniecības pasākumos saskaņā ar šo nolīgumu notiek atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, un uz to attiecas tiesību akti, noteikumi, politika un programmu īstenošanas nosacījumi, kas ir spēkā katras Puses teritorijā.

Ja viena Puse sniedz finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem saistībā ar netiešiem sadarbības pasākumiem, visus piešķīrumus un finansiālus vai cita veida ieguldījumus, ko finansētāja Puse sniedz otras Puses dalībniekiem šo pasākumu atbalstam, atbrīvo no nodokļiem un muitas nodevām.

6. pants

Rezultātu un informācijas izplatīšana un izmantošana

Uz sasniegto un/vai apmaiņas ceļā iegūto rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, kā arī uz saskaņā ar šo nolīgumu uzsākto pētniecības pasākumu rezultātā iegūto intelektuālā īpašuma tiesību informāciju, pārvaldību, piešķiršanu un izmantošanu attiecas II pielikumā izklāstītie nosacījumi.

7. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šā nolīguma I un II pielikums ir šā nolīguma sastāvdaļa. Visi ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu saistītie jautājumi vai domstarpības ir risināmas Pušu savstarpējas vienošanās ceļā.

2.   Šis nolīgums stājas spēkā no dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par tā noslēgšanai vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. Līdz nolīguma noslēgšanai minēto procedūru pabeigšanai Puses pēc šā nolīguma parakstīšanas piemēro to provizoriski. Ja kāda Puse paziņo otrai, ka tā nenoslēdz nolīgumu, ar šo Puses savstarpēji vienojas, ka projekti un pasākumi, kas uzsākti nolīguma provizoriskas piemērošanas laikā un kas iepriekšminētā paziņojuma laikā joprojām tiek veikti, tiks turpināti līdz to pabeigšanai atbilstīgi šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.

3.   Jebkura Puse jebkurā laikā, brīdinot par to sešus mēnešus iepriekš, var izbeigt šā nolīguma darbību. Projekti un pasākumi, kas šā nolīguma izbeigšanas brīdī joprojām tiek veikti, tiks turpināti līdz to pabeigšanai atbilstīgi šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.

4.   Šis nolīgums paliek spēkā līdz brīdim, kamēr viena no Pusēm iesniedz rakstisku paziņojumu otrai Pusei par nodomu izbeigt šo nolīgumu. Šādā gadījumā nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas.

5.   Gadījumā, ja kāda no Pusēm nolemj pārskatīt savas pētniecības programmas un projektus, kas minēti 1. panta 1. punktā, šīs Puses izpildītāji informēs otras Puses izpildītājus par precīzu šādu grozījumu saturu. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, šā nolīguma darbību var izbeigt, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem, ja kāda no Pusēm viena mēneša laikā pēc šajā punktā minēto grozījumu pieņemšanas paziņo otrai Pusei par savu nodomu izbeigt šā nolīguma darbību.

6.   Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, un, no otras puses, Jordānijas Hāšimītu Karalistes teritorijā. Tas neliedz veikt sadarbības pasākumus starptautiskajos ūdeņos, izplatījumā vai trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

TO APLIECINOT, Eiropas Kopienas un Jordānijas Hāšimītu Karalistes attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Sagatavots divos eksemplāros Briselē, 2009. gada trīsdesmitajā novembrī, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā –

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Хашемитското кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Per il Regno Hashemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hasimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hašimovské král’ovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image

Image

I PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU UN JORDĀNIJAS JURIDISKO VIENĪBU LĪDZDALĪBAS NOTEIKUMI

Šajā nolīgumā “juridiskā vienība” ir jebkura fiziska persona vai jebkura juridiska persona, kas izveidota atbilstīgi tās uzņēmējdarbības valsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas ir tiesību subjekts, un kas savā vārdā var uzņemties jebkādas tiesības un pienākumus.

I.   Noteikumi Jordānijas juridisko vienību līdzdalībai pamatprogrammas netiešajās darbībās

| 1. | Uz to juridisko vienību līdzdalību pamatprogrammas netiešajās darbībās, kas veic uzņēmējdarbību Jordānijā, attiecas noteikumi, kurus Eiropas Parlaments un Padome pieņēma atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam.
  Turklāt Jordānijā dibinātas juridiskās vienības var piedalīties netiešajās darbībās, kas uzsāktas atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantam. |
| --- | --- |

1.

Uz to juridisko vienību līdzdalību pamatprogrammas netiešajās darbībās, kas veic uzņēmējdarbību Jordānijā, attiecas noteikumi, kurus Eiropas Parlaments un Padome pieņēma atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam.

Turklāt Jordānijā dibinātas juridiskās vienības var piedalīties netiešajās darbībās, kas uzsāktas atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantam.

| 2. | Kopiena var piešķirt finansējumu juridiskām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Jordānijā un kas piedalās 1. punktā minētajās netiešajās darbībās, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013.) (1), kas pieņemts atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam, Eiropas Kopienas finanšu regulām un citiem spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.

Kopiena var piešķirt finansējumu juridiskām vienībām, kas veic uzņēmējdarbību Jordānijā un kas piedalās 1. punktā minētajās netiešajās darbībās, saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013.) (1), kas pieņemts atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam, Eiropas Kopienas finanšu regulām un citiem spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem.

| 3. | Kopienas un jebkuras Jordānijas juridiskās vienības noslēgtajā piešķīruma nolīgumā vai līgumā par netiešo darbību veikšanu paredz arī kontroles un revīzijas pasākumus, ko veic Eiropas Komisija vai Eiropas Kopienu Revīzijas palāta vai ko veic to pārraudzībā.
  Ievērojot sadarbības un savstarpējas ieinteresētības principu, attiecīgās Jordānijas iestādes sniedz jebkādu pamatotu un iespējamu palīdzību, kas atbilstīgi apstākļiem varētu būt nepieciešama vai noderīga šādu kontroles un revīzijas pasākumu veikšanai. |
| --- | --- |

3.

Kopienas un jebkuras Jordānijas juridiskās vienības noslēgtajā piešķīruma nolīgumā vai līgumā par netiešo darbību veikšanu paredz arī kontroles un revīzijas pasākumus, ko veic Eiropas Komisija vai Eiropas Kopienu Revīzijas palāta vai ko veic to pārraudzībā.

Ievērojot sadarbības un savstarpējas ieinteresētības principu, attiecīgās Jordānijas iestādes sniedz jebkādu pamatotu un iespējamu palīdzību, kas atbilstīgi apstākļiem varētu būt nepieciešama vai noderīga šādu kontroles un revīzijas pasākumu veikšanai.

II.   Noteikumi Eiropas Savienības dalībvalstu juridisko vienību līdzdalībai Jordānijas pētniecības programmās un projektos

| 1. | Jebkura juridiskā vienība, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas izveidota atbilstīgi kādas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, var kopā ar Jordānijas juridiskajām vienībām piedalīties Jordānijas pētniecības un attīstības programmu projektos. |
| --- | --- |

1.

Jebkura juridiskā vienība, kas veic uzņēmējdarbību Kopienā un kas izveidota atbilstīgi kādas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, var kopā ar Jordānijas juridiskajām vienībām piedalīties Jordānijas pētniecības un attīstības programmu projektos.

| 2. | Saskaņā ar 1. punktu un II pielikumu uz to juridisko vienību tiesībām un pienākumiem, kuras veic uzņēmējdarbību Kopienā un kuras piedalās Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos pētniecības projektos, kā arī uz piedāvājumu iesniegšanas un izvērtēšanas noteikumiem un līgumu piešķiršanas un slēgšanas noteikumiem saistībā ar šādiem projektiem, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko reglamentē pētniecības un attīstības programmu veikšanu un ko piemēro Jordānijas juridiskajām vienībām, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā Jordānijas un Kopienas sadarbības specifiku šajā jomā.
  Uz to Kopienas juridisko vienību finansējumu, kuras piedalās attiecīgos Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos projektos, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko reglamentē minētās programmas, tāpat kā uz citām juridiskām vienībām, kas nav reģistrētas Jordānijā. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar 1. punktu un II pielikumu uz to juridisko vienību tiesībām un pienākumiem, kuras veic uzņēmējdarbību Kopienā un kuras piedalās Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos pētniecības projektos, kā arī uz piedāvājumu iesniegšanas un izvērtēšanas noteikumiem un līgumu piešķiršanas un slēgšanas noteikumiem saistībā ar šādiem projektiem, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko reglamentē pētniecības un attīstības programmu veikšanu un ko piemēro Jordānijas juridiskajām vienībām, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā Jordānijas un Kopienas sadarbības specifiku šajā jomā.

Uz to Kopienas juridisko vienību finansējumu, kuras piedalās attiecīgos Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos projektos, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko reglamentē minētās programmas, tāpat kā uz citām juridiskām vienībām, kas nav reģistrētas Jordānijā.

III.   Informācija par līdzdalības iespējām

Jordānija un Eiropas Komisija regulāri sniegs informāciju par pašreizējām programmām un līdzdalības iespējām, lai abu Pušu juridiskās vienības gūtu labumu.

---

(1)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

II PIELIKUMS

INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBU PIEŠĶIRŠANAS PRINCIPI

I.   Piemērošana

Šajā nolīgumā jēdziens “intelektuālais īpašums” lietots tādā nozīmē, kāda tam ir piešķirta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā izstrādātās Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijas 2. pantā.

Šajā nolīgumā “zināšanas” ir rezultāti, tostarp informācija, kurus vai nu var, vai nevar aizsargāt, kā arī autortiesības vai tiesības, kas attiecināmas uz šādu informāciju, pēc pieteikumu iesniegšanas nolūkā saņemt patentus, dizainparaugus, augu šķirņu aizsardzības dokumentus, papildu aizsardzības sertifikātus vai līdzīgus aizsardzības veidus vai pēc to saņemšanas.

II.   Pušu juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības netiešos sadarbības pasākumos

| 1. | Abas Puses nodrošina, ka to attieksme pret tām juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesībām un saistībām, kuras veic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā un piedalās netiešos sadarbības pasākumos atbilstīgi šim nolīgumam, un pret saistītajām tiesībām un saistībām, kas rodas no šādas līdzdalības, ir atbilstīga attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām konvencijām, kas attiecas uz Pusēm, tostarp Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, 1.C pielikumam Marrākešas nolīgumā, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī Parīzes 1971. gada 24. jūlija aktam Bernes Konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un Stokholmas 1967. gada 14. jūlija aktam Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību. |
| --- | --- |

1.

Abas Puses nodrošina, ka to attieksme pret tām juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesībām un saistībām, kuras veic uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā un piedalās netiešos sadarbības pasākumos atbilstīgi šim nolīgumam, un pret saistītajām tiesībām un saistībām, kas rodas no šādas līdzdalības, ir atbilstīga attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un starptautiskajām konvencijām, kas attiecas uz Pusēm, tostarp Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, 1.C pielikumam Marrākešas nolīgumā, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī Parīzes 1971. gada 24. jūlija aktam Bernes Konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un Stokholmas 1967. gada 14. jūlija aktam Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.

| 2. | Abas Puses nodrošina, ka pret otras Puses dalībniekiem netiešos sadarbības pasākumos attiecībā uz intelektuālo īpašumu ir tāda pati attieksme, kāda tiek nodrošināta pirmās Puses dalībniekiem saskaņā ar attiecīgajiem katras pētniecības programmas vai projekta līdzdalības noteikumiem vai piemērojamiem normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

2.

Abas Puses nodrošina, ka pret otras Puses dalībniekiem netiešos sadarbības pasākumos attiecībā uz intelektuālo īpašumu ir tāda pati attieksme, kāda tiek nodrošināta pirmās Puses dalībniekiem saskaņā ar attiecīgajiem katras pētniecības programmas vai projekta līdzdalības noteikumiem vai piemērojamiem normatīvajiem aktiem.

III.   Pušu intelektuālā īpašuma tiesības

| 1. | Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz zināšanām, ko Puses radījušas, veicot darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu, attiecas šādi noteikumi:






  a) | Puse, kas rada šādas zināšanas, ir šo zināšanu īpašniece. Ja nav iespējams noteikt Pušu attiecīgo darba daļu, tām ir kopīgas īpašumtiesības uz šādām zināšanām; |
| --- | --- | --- |

1.

Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz zināšanām, ko Puses radījušas, veicot darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu, attiecas šādi noteikumi:

a)

Puse, kas rada šādas zināšanas, ir šo zināšanu īpašniece. Ja nav iespējams noteikt Pušu attiecīgo darba daļu, tām ir kopīgas īpašumtiesības uz šādām zināšanām;

| b) | Puse, kas ir šo zināšanu īpašniece, otrai Pusei dod tiesības piekļūt šīm zināšanām šā nolīguma 2. pantā minēto pasākumu veikšanai. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības. |
| --- | --- |

b)

Puse, kas ir šo zināšanu īpašniece, otrai Pusei dod tiesības piekļūt šīm zināšanām šā nolīguma 2. pantā minēto pasākumu veikšanai. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

| 2. | Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu zinātniskiem rakstiem piemēro šādus noteikumus:






  a) | ja Puse ar žurnālu, rakstu, ziņojumu, grāmatu, kā arī video un programmatūras palīdzību publicē zinātniskos un tehniskos datus, informāciju un rezultātus, kas iegūti, veicot pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, vai ir saistīti ar šiem pasākumiem, tad otrai Pusei piešķir vispasaules neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci, kas ļauj tulkot, pavairot, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus; |
| --- | --- | --- |

2.

Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu zinātniskiem rakstiem piemēro šādus noteikumus:

a)

ja Puse ar žurnālu, rakstu, ziņojumu, grāmatu, kā arī video un programmatūras palīdzību publicē zinātniskos un tehniskos datus, informāciju un rezultātus, kas iegūti, veicot pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, vai ir saistīti ar šiem pasākumiem, tad otrai Pusei piešķir vispasaules neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci, kas ļauj tulkot, pavairot, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus;

| b) | uz visiem ar autortiesībām aizsargātu datu un informācijas eksemplāriem, ko paredzēts izplatīt publiski un kas sagatavoti atbilstīgi šai iedaļai, ir jānorāda darba autora(-u) vārds(-i), ja vien autors nav nepārprotami noteicis pretējo. Uz tām jābūt arī skaidri redzamam apstiprinājumam par Pušu kopīgu atbalstu. |
| --- | --- |

b)

uz visiem ar autortiesībām aizsargātu datu un informācijas eksemplāriem, ko paredzēts izplatīt publiski un kas sagatavoti atbilstīgi šai iedaļai, ir jānorāda darba autora(-u) vārds(-i), ja vien autors nav nepārprotami noteicis pretējo. Uz tām jābūt arī skaidri redzamam apstiprinājumam par Pušu kopīgu atbalstu.

| 3. | Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz Pušu nepieejamo informāciju attiecas turpmāk izklāstītie noteikumi:






  a) | darot zināmu otrai Pusei informāciju, kas attiecas uz saskaņā ar šo nolīgumu veiktajiem pasākumiem, Puses ar konfidencialitātes zīmēm vai leģendām norāda informāciju, kuru tās vēlas saglabāt kā nepieejamu; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz Pušu nepieejamo informāciju attiecas turpmāk izklāstītie noteikumi:

a)

darot zināmu otrai Pusei informāciju, kas attiecas uz saskaņā ar šo nolīgumu veiktajiem pasākumiem, Puses ar konfidencialitātes zīmēm vai leģendām norāda informāciju, kuru tās vēlas saglabāt kā nepieejamu;

| b) | informāciju saņēmusī Puse var uz savu atbildību šādu nepieejamo informāciju darīt zināmu tās pakļautībā esošām struktūrvienībām vai personām konkrētiem mērķiem saistībā ar šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

informāciju saņēmusī Puse var uz savu atbildību šādu nepieejamo informāciju darīt zināmu tās pakļautībā esošām struktūrvienībām vai personām konkrētiem mērķiem saistībā ar šā nolīguma īstenošanu;

| c) | ar nepieejamo informāciju sniegušās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu informāciju saņēmusī Puse šādu nepieejamo informāciju drīkst izplatīt plašāk, nekā atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot kārtību, kādā pieprasa un saņem iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un Puses dod šādu piekrišanu, ciktāl tas atļauts atbilstīgi to iekšpolitikai un normatīvajiem aktiem; |
| --- | --- |

c)

ar nepieejamo informāciju sniegušās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu informāciju saņēmusī Puse šādu nepieejamo informāciju drīkst izplatīt plašāk, nekā atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot kārtību, kādā pieprasa un saņem iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un Puses dod šādu piekrišanu, ciktāl tas atļauts atbilstīgi to iekšpolitikai un normatīvajiem aktiem;

| d) | nedokumentēta nepieejamā vai cita konfidenciāla informācija, ko sniedz semināros un citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, kuras rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācija, kas iegūta personāla piesaistes, iekārtu izmantošanas vai netiešo darbību rezultātā, ir uzskatāma par konfidenciālu, kad šādas nepieejamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs tiek brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī atbilstīgi a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

d)

nedokumentēta nepieejamā vai cita konfidenciāla informācija, ko sniedz semināros un citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, kuras rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācija, kas iegūta personāla piesaistes, iekārtu izmantošanas vai netiešo darbību rezultātā, ir uzskatāma par konfidenciālu, kad šādas nepieejamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs tiek brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī atbilstīgi a) apakšpunktam;

| e) | Puses apņemas pielikt visas pūles, lai neatklājamā informācija, ko tās saņēmušas saskaņā ar a) un d) apakšpunktu, tiktu kontrolēta atbilstīgi šeit noteiktajam. Ja kāda no Pusēm uzzina, ka tā nespēs vai varētu nespēt ievērot informācijas neizplatīšanas noteikumus, kas izklāstīti a) un d) apakšpunktā, tā nekavējoties informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu. |
| --- | --- |

e)

Puses apņemas pielikt visas pūles, lai neatklājamā informācija, ko tās saņēmušas saskaņā ar a) un d) apakšpunktu, tiktu kontrolēta atbilstīgi šeit noteiktajam. Ja kāda no Pusēm uzzina, ka tā nespēs vai varētu nespēt ievērot informācijas neizplatīšanas noteikumus, kas izklāstīti a) un d) apakšpunktā, tā nekavējoties informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu.

---