# Úřední věstník L 198/2011

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2011.198.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 198 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5430. července 2011 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2011.198.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 198

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5430. července 2011

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 748/2011 ze dne 28. července 2011, kterým se po sto padesáté třetí mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 749/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (
  1
  ) | 3 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 750/2011 ze dne 29. července 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 23 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 751/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 | 25 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 752/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. srpna 2011 | 27 |
| | | SMĚRNICE |
| | * | Směrnice Komise 2011/73/EU ze dne 29. července 2011, kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  ) | 30 |
| | * | Směrnice Komise 2011/74/EU ze dne 29. července 2011, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (
  1
  ) | 32 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady 2011/483/SZBP ze dne 28. července 2011, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/96/SZBP o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia) | 37 |
| | | 2011/484/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2011 o úpravě informací o lokalitách pro síť Natura 2000
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4892) | 39 |
| | | 2011/485/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2011, kterým se mění rozhodnutí 2005/50/ES o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2011) 5444)

   (
  1
  ) | 71 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 748/2011 ze dne 28. července 2011, kterým se po sto padesáté třetí mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

1

*

Nařízení Komise (EU) č. 749/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (
  1
  )

1

3

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 750/2011 ze dne 29. července 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

23

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 751/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

25

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 752/2011 ze dne 29. července 2011, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. srpna 2011

27

SMĚRNICE

*

Směrnice Komise 2011/73/EU ze dne 29. července 2011, kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku (
  1
  )

1

30

*

Směrnice Komise 2011/74/EU ze dne 29. července 2011, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (
  1
  )

1

32

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady 2011/483/SZBP ze dne 28. července 2011, kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/96/SZBP o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia)

37

2011/484/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2011 o úpravě informací o lokalitách pro síť Natura 2000
  (oznámeno pod číslem K(2011) 4892)

(oznámeno pod číslem K(2011) 4892)

39

2011/485/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2011, kterým se mění rozhodnutí 2005/50/ES o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2011) 5444)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 5444)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 748/2011

ze dne 28. července 2011,

kterým se po sto padesáté třetí mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001, kterým se zakazuje vývoz určitého zboží a služeb do Afghánistánu, zesiluje zákaz letů a rozšiřuje zmrazení prostředků a jiných finančních zdrojů afghánského Talibanu (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

| (2) | Dne 19. července 2011 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o zařazení dvou fyzických osob na seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Dne 19. července 2011 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o zařazení dvou fyzických osob na seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů.

| (3) | Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována. |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována.

| (4) | V zájmu zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením by mělo toto nařízení neprodleně vstoupit v platnost, |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zajištění účinnosti opatření stanovených tímto nařízením by mělo toto nařízení neprodleně vstoupit v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. července 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

---

(1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

PŘÍLOHA

Do přílohy I nařízení (ES) č. 881/2002 se v položce „Fyzické osoby“ doplňují tyto záznamy:

| a) | „Abdul Rahim Ba’aysir (známý také jako a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Adresa: Indonésie. Datum narození: a) 16.11.1977, b) 16.11.1974. Místo narození: a) Solo, Indonésie; b) Sukoharjo, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Další informace: a) jeden z hlavních vůdců hnutí Jemaah Islamiyah; b) otec se jmenuje Abu Bakar Ba'asyir. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 19. 7. 2011.“ |
| --- | --- |

a)

„Abdul Rahim Ba’aysir (známý také jako a) Abdul Rahim Bashir, b) 'Abd Al-Rahim Ba'asyir, c) 'Abd Al-Rahim Bashir, d) Abdurrahim Ba'asyir, e) Abdurrahim Bashir, f) Abdul Rachim Ba'asyir, g) Abdul Rachim Bashir, h) Abdul Rochim Ba'asyir, i) Abdul Rochim Bashir, j) Abdurochim Ba'asyir, k) Abdurochim Bashir, l) Abdurrochim Ba'asyir, m) Abdurrochim Bashir, n) Abdurrahman Ba'asyir, o) Abdurrahman Bashir). Adresa: Indonésie. Datum narození: a) 16.11.1977, b) 16.11.1974. Místo narození: a) Solo, Indonésie; b) Sukoharjo, Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Další informace: a) jeden z hlavních vůdců hnutí Jemaah Islamiyah; b) otec se jmenuje Abu Bakar Ba'asyir. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 19. 7. 2011.“

| b) | „Umar Patek (známý také jako a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike. Adresa: a) Indonésie, b) Filipíny. Datum narození: 1970. Místo narození: Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Další informace: jeden z hlavních členů hnutí Jemaah Islamiyah. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 19. 7. 2011.“ |
| --- | --- |

b)

„Umar Patek (známý také jako a) Omar Patek, b) Pa'tek, c) Pak Taek, d) Umar Kecil, e) Al Abu Syekh Al Zacky, f) Umangis Mike. Adresa: a) Indonésie, b) Filipíny. Datum narození: 1970. Místo narození: Střední Jáva, Indonésie. Státní příslušnost: indonéská. Další informace: jeden z hlavních členů hnutí Jemaah Islamiyah. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 19. 7. 2011.“

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 749/2011

ze dne 29. července 2011,

kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (1), a zejména čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c), čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 20 odst. 10 a 11, čl. 41 odst. 3 první a třetí pododstavec, čl. 42 odst. 2 a čl. 45 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Nařízení rovněž obsahuje ustanovení pro stanovení konečného bodu výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně už nevztahují požadavky uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Nařízení rovněž obsahuje ustanovení pro stanovení konečného bodu výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně už nevztahují požadavky uvedeného nařízení.

| (2) | Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (2), stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro stanovení konečných bodů pro určité získané produkty. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (2), stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro stanovení konečných bodů pro určité získané produkty.

| (3) | Dánsko předložilo žádost o stanovení konečného bodu pro rybí tuk, který se používá k výrobě léčivých přípravků. Protože se tento rybí tuk získává z materiálu kategorie 3 a zpracovává se za přísných podmínek, měl by se pro tento tuk stanovit konečný bod. Článek 3 nařízení (EU) č. 142/2011 a příloha XIII uvedeného nařízení by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(3)

Dánsko předložilo žádost o stanovení konečného bodu pro rybí tuk, který se používá k výrobě léčivých přípravků. Protože se tento rybí tuk získává z materiálu kategorie 3 a zpracovává se za přísných podmínek, měl by se pro tento tuk stanovit konečný bod. Článek 3 nařízení (EU) č. 142/2011 a příloha XIII uvedeného nařízení by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (4) | Nařízení (EU) č. 142/2011 převzalo ustanovení zavedená k provedení nařízení (ES) č. 1774/2002 a rozhodnutí Komise 2003/324/ES (3), jimiž se zejména umožňuje Estonsku, Lotyšsku a Finsku krmení některých kožešinových zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, které byly získány z těl zvířat téhož druhu nebo z jejich částí, zejména lišek. Příloha II by měla být změněna tak, aby se umožnilo krmení obou běžně chovaných druhů, tj. lišky obecné (Vulpes vulpes), která je v současnosti uvedená na seznamu, a lišky polární (Alopex lagopus) tímto materiálem, protože rozhodnutí 2003/324/ES bylo zrušeno nařízením (EU) č. 142/2011. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 142/2011 převzalo ustanovení zavedená k provedení nařízení (ES) č. 1774/2002 a rozhodnutí Komise 2003/324/ES (3), jimiž se zejména umožňuje Estonsku, Lotyšsku a Finsku krmení některých kožešinových zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, které byly získány z těl zvířat téhož druhu nebo z jejich částí, zejména lišek. Příloha II by měla být změněna tak, aby se umožnilo krmení obou běžně chovaných druhů, tj. lišky obecné (Vulpes vulpes), která je v současnosti uvedená na seznamu, a lišky polární (Alopex lagopus) tímto materiálem, protože rozhodnutí 2003/324/ES bylo zrušeno nařízením (EU) č. 142/2011.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví některá pravidla pro tlakovou sterilizaci a prováděcí opatření, která se mají přijmout pro další zpracovatelské metody, které se musí uplatnit pro vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, aby při použití nebo neškodném odstraňování těchto produktů nevznikla rizika nepřijatelná pro zdraví lidí a zvířat. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 standardní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví některá pravidla pro tlakovou sterilizaci a prováděcí opatření, která se mají přijmout pro další zpracovatelské metody, které se musí uplatnit pro vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, aby při použití nebo neškodném odstraňování těchto produktů nevznikla rizika nepřijatelná pro zdraví lidí a zvířat. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 standardní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.

| (6) | Nařízení (ES) č. 1069/2009 umožňuje neškodné odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů alternativními metodami, pokud byly tyto metody povoleny na základě posouzení jejich schopnosti snižovat rizika pro zdraví lidí a zvířat na míru, která je pro příslušnou kategorii produktů živočišného původu alespoň rovnocenná standardním zpracovatelským metodám. Nařízení (ES) č. 1069/2009 také stanoví, že má být přijat standardní formát žádostí o alternativní metody. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 alternativní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (ES) č. 1069/2009 umožňuje neškodné odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů alternativními metodami, pokud byly tyto metody povoleny na základě posouzení jejich schopnosti snižovat rizika pro zdraví lidí a zvířat na míru, která je pro příslušnou kategorii produktů živočišného původu alespoň rovnocenná standardním zpracovatelským metodám. Nařízení (ES) č. 1069/2009 také stanoví, že má být přijat standardní formát žádostí o alternativní metody. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 alternativní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.

| (7) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijal s ohledem na takové alternativní metody tři stanoviska: vědecké stanovisko přijaté dne 21. ledna 2009 k projektu zkoumání alternativ k systémům likvidace kadáverů použitím kontejnerového systému (4) (dále jen „kontejnerový systém“), vědecké stanovisko přijaté dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem (5) a vědecké stanovisko přijaté dne 22. září 2010 k žádosti společnosti Neste Oil o novou alternativní metodu neškodného odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu (6). |
| --- | --- |

(7)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijal s ohledem na takové alternativní metody tři stanoviska: vědecké stanovisko přijaté dne 21. ledna 2009 k projektu zkoumání alternativ k systémům likvidace kadáverů použitím kontejnerového systému (4) (dále jen „kontejnerový systém“), vědecké stanovisko přijaté dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem (5) a vědecké stanovisko přijaté dne 22. září 2010 k žádosti společnosti Neste Oil o novou alternativní metodu neškodného odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu (6).

| (8) | Projekt kontejnerového systému navrhuje hydrolýzu kadáverů prasat a dalších vedlejších produktů živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství, která se uskutečňuje v uzavřeném kontejneru na území hospodářství. Po určité době se získané hydrolyzované materiály neškodně odstraňují, a to přednostně spalováním nebo zpracováním v souladu s hygienickými pravidly pro vedlejší produkty živočišného původu. |
| --- | --- |

(8)

Projekt kontejnerového systému navrhuje hydrolýzu kadáverů prasat a dalších vedlejších produktů živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství, která se uskutečňuje v uzavřeném kontejneru na území hospodářství. Po určité době se získané hydrolyzované materiály neškodně odstraňují, a to přednostně spalováním nebo zpracováním v souladu s hygienickými pravidly pro vedlejší produkty živočišného původu.

| (9) | Projekt kontejnerového systému dále navrhuje druhou možnost, kdy se kadávery prasat a další vedlejší produkty živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství před jejich neškodným odstraněním drtí a následně pasterizují. |
| --- | --- |

(9)

Projekt kontejnerového systému dále navrhuje druhou možnost, kdy se kadávery prasat a další vedlejší produkty živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství před jejich neškodným odstraněním drtí a následně pasterizují.

| (10) | Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 21. ledna 2009 ke kontejnerovému systému dospěl k závěru, že poskytnuté informace nejsou dostačujícím podkladem pro to, aby mohla být tato druhá možnost považována za bezpečný způsob neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu z prasat. Pokud jde o první možnost založenou na hydrolýze, úřad EFSA také nebyl schopen předložit konečné posouzení. Uvedl však, že by hydrolyzovaný materiál neměl představovat další riziko, pokud by se dále zpracovával v souladu s hygienickými předpisy pro materiály kategorie 2. |
| --- | --- |

(10)

Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 21. ledna 2009 ke kontejnerovému systému dospěl k závěru, že poskytnuté informace nejsou dostačujícím podkladem pro to, aby mohla být tato druhá možnost považována za bezpečný způsob neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu z prasat. Pokud jde o první možnost založenou na hydrolýze, úřad EFSA také nebyl schopen předložit konečné posouzení. Uvedl však, že by hydrolyzovaný materiál neměl představovat další riziko, pokud by se dále zpracovával v souladu s hygienickými předpisy pro materiály kategorie 2.

| (11) | Proto by se měla hydrolýza vedlejších produktů živočišného původu na území hospodářství povolit za podmínek, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo na zvířata a které nemají nepříznivý účinek na životní prostředí. Zejména by se měla hydrolýza, jako třetí možnost, provádět v uzavřeném a nepropustném kontejneru, který je oddělený od hospodářských zvířat na stejném území. Protože však metoda hydrolýzy není zpracovatelskou metodou, neměly by se na ni vztahovat zvláštní podmínky pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu v těchto zařízeních. Kontejner by se měl pravidelně a pod úředním dohledem kontrolovat na nepřítomnost koroze, aby se zabránilo úniku materiálů do země. |
| --- | --- |

(11)

Proto by se měla hydrolýza vedlejších produktů živočišného původu na území hospodářství povolit za podmínek, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo na zvířata a které nemají nepříznivý účinek na životní prostředí. Zejména by se měla hydrolýza, jako třetí možnost, provádět v uzavřeném a nepropustném kontejneru, který je oddělený od hospodářských zvířat na stejném území. Protože však metoda hydrolýzy není zpracovatelskou metodou, neměly by se na ni vztahovat zvláštní podmínky pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu v těchto zařízeních. Kontejner by se měl pravidelně a pod úředním dohledem kontrolovat na nepřítomnost koroze, aby se zabránilo úniku materiálů do země.

| (12) | Schopnost metody hydrolýzy snížit možná zdravotní rizika se ještě neprokázala. Proto by se měla zakázat každá manipulace s hydrolyzovaným materiálem nebo jeho použití mimo spalování a spoluspalování, po předchozím zpracování nebo bez něj, nebo neškodné odstraňování na povolené skládce, kompostování nebo přeměna na bioplyn, pokud každé ze tří posledně uvedených možností předchází tlaková sterilizace. |
| --- | --- |

(12)

Schopnost metody hydrolýzy snížit možná zdravotní rizika se ještě neprokázala. Proto by se měla zakázat každá manipulace s hydrolyzovaným materiálem nebo jeho použití mimo spalování a spoluspalování, po předchozím zpracování nebo bez něj, nebo neškodné odstraňování na povolené skládce, kompostování nebo přeměna na bioplyn, pokud každé ze tří posledně uvedených možností předchází tlaková sterilizace.

| (13) | Španělsko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko a Spojené království vyjádřily zájem o to, aby se jejich provozovatelům povolila metoda hydrolýzy. Příslušné orgány uvedených členských států potvrdily, že se u těchto provozovatelů mají uskutečnit přísné kontroly, aby se zabránilo možným zdravotním rizikům. |
| --- | --- |

(13)

Španělsko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko a Spojené království vyjádřily zájem o to, aby se jejich provozovatelům povolila metoda hydrolýzy. Příslušné orgány uvedených členských států potvrdily, že se u těchto provozovatelů mají uskutečnit přísné kontroly, aby se zabránilo možným zdravotním rizikům.

| (14) | Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem dospěl k závěru, že by se navrhované smíchání vápna s hnojem mohlo považovat za bezpečný postup inaktivace příslušných bakteriálních a virových patogenních původců s ohledem na zamýšlenou aplikaci získaného produktu, tedy uvedené směsi vápna s hnojem, na půdu. Protože použití prokázalo účinnost postupu jenom při použití konkrétního míchacího zařízení, úřad EFSA doporučil, aby se v případě, že je pro postup použito odlišné míchací zařízení, provedlo na základě měření pH, času a teploty ověření, které by mělo prokázat, že použitím odlišného míchacího zařízení je dosaženo rovnocenné inaktivace patogenních původců. |
| --- | --- |

(14)

Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem dospěl k závěru, že by se navrhované smíchání vápna s hnojem mohlo považovat za bezpečný postup inaktivace příslušných bakteriálních a virových patogenních původců s ohledem na zamýšlenou aplikaci získaného produktu, tedy uvedené směsi vápna s hnojem, na půdu. Protože použití prokázalo účinnost postupu jenom při použití konkrétního míchacího zařízení, úřad EFSA doporučil, aby se v případě, že je pro postup použito odlišné míchací zařízení, provedlo na základě měření pH, času a teploty ověření, které by mělo prokázat, že použitím odlišného míchacího zařízení je dosaženo rovnocenné inaktivace patogenních původců.

| (15) | Ověření podle uvedených zásad by se mělo provést v případě, že je nehašené vápno (CaO), které bylo použito pro postup posouzený úřadem EFSA, nahrazeno dolomitickým vápnem (CaOMgO). |
| --- | --- |

(15)

Ověření podle uvedených zásad by se mělo provést v případě, že je nehašené vápno (CaO), které bylo použito pro postup posouzený úřadem EFSA, nahrazeno dolomitickým vápnem (CaOMgO).

| (16) | Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 22. září 2010 ke katalytickému procesu sestávajícímu z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv dospěl k závěru, že proces lze považovat za bezpečný, pokud se tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2 a kategorie 3 použijí jako výchozí materiály a současně se uvedené tavené/škvařené tuky zpracují v souladu se standardními metodami zpracování vedlejších produktů živočišného původu. Na základě předložených důkazů však nebylo možné rozhodnout, zda dokáže tento postup také zmírnit možná rizika TSE, která mohou představovat tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 1. Proto by se měl katalytický proces sestávající z několika kroků povolit v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 2 a kategorie 3, ale měl by se zamítnout v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1. Přestože takové zamítnutí nebrání žadateli předložit úřadu EFSA další důkazy pro nové posouzení, používání tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 pro uvedený proces by mělo být až do takového posouzení zakázané. |
| --- | --- |

(16)

Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 22. září 2010 ke katalytickému procesu sestávajícímu z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv dospěl k závěru, že proces lze považovat za bezpečný, pokud se tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2 a kategorie 3 použijí jako výchozí materiály a současně se uvedené tavené/škvařené tuky zpracují v souladu se standardními metodami zpracování vedlejších produktů živočišného původu. Na základě předložených důkazů však nebylo možné rozhodnout, zda dokáže tento postup také zmírnit možná rizika TSE, která mohou představovat tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 1. Proto by se měl katalytický proces sestávající z několika kroků povolit v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 2 a kategorie 3, ale měl by se zamítnout v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1. Přestože takové zamítnutí nebrání žadateli předložit úřadu EFSA další důkazy pro nové posouzení, používání tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 pro uvedený proces by mělo být až do takového posouzení zakázané.

| (17) | Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být změněna s ohledem na závěry uvedených tří vědeckých stanovisek úřadu EFSA. |
| --- | --- |

(17)

Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být změněna s ohledem na závěry uvedených tří vědeckých stanovisek úřadu EFSA.

| (18) | Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí prováděcích opatření týkajících se přeměny vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn nebo kompost. Pokud se v zařízení na výrobu bioplynu nebo v zařízení na kompostování mísí vedlejší produkty živočišného původu s materiály neživočišného původu nebo s jinými materiály, na které se nevztahuje uvedené nařízení, měl by mít příslušný orgán možnost povolit odběr reprezentativních vzorků po pasterizaci a před smísením, aby se otestoval jejich soulad s mikrobiologickými kritérii. Odběr těchto vzorků by měl prokázat, že pasterizace vedlejších produktů živočišného původu zmírnila mikrobiologická rizika u vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí prováděcích opatření týkajících se přeměny vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn nebo kompost. Pokud se v zařízení na výrobu bioplynu nebo v zařízení na kompostování mísí vedlejší produkty živočišného původu s materiály neživočišného původu nebo s jinými materiály, na které se nevztahuje uvedené nařízení, měl by mít příslušný orgán možnost povolit odběr reprezentativních vzorků po pasterizaci a před smísením, aby se otestoval jejich soulad s mikrobiologickými kritérii. Odběr těchto vzorků by měl prokázat, že pasterizace vedlejších produktů živočišného původu zmírnila mikrobiologická rizika u vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně.

| (19) | Příloha V nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(19)

Příloha V nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (20) | Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí standardního formátu žádostí o alternativní metody používání nebo neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů. Uvedený formát mají používat zainteresované subjekty při předkládání žádosti o povolení takových metod. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí standardního formátu žádostí o alternativní metody používání nebo neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů. Uvedený formát mají používat zainteresované subjekty při předkládání žádosti o povolení takových metod.

| (21) | Úřad EFSA přijal na žádost Komise dne 7. července 2010 vědecké stanovisko s prohlášením o technické pomoci s formátem žádostí o nové alternativní metody týkající se vedlejších produktů živočišného původu (7). V uvedeném prohlášení úřad EFSA zejména doporučuje dále vyjasnit informace, které by zainteresované subjekty měly uvést při předložení žádosti o nové alternativní metody. |
| --- | --- |

(21)

Úřad EFSA přijal na žádost Komise dne 7. července 2010 vědecké stanovisko s prohlášením o technické pomoci s formátem žádostí o nové alternativní metody týkající se vedlejších produktů živočišného původu (7). V uvedeném prohlášení úřad EFSA zejména doporučuje dále vyjasnit informace, které by zainteresované subjekty měly uvést při předložení žádosti o nové alternativní metody.

| (22) | S ohledem na doporučení v uvedeném vědeckém stanovisku by měl být standardní formát žádostí o nové alternativní metody uvedený v příloze VII nařízení (EU) č. 142/2011 změněn. |
| --- | --- |

(22)

S ohledem na doporučení v uvedeném vědeckém stanovisku by měl být standardní formát žádostí o nové alternativní metody uvedený v příloze VII nařízení (EU) č. 142/2011 změněn.

| (23) | Protože obnovitelná paliva získaná katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků je možno vyrobit i z dovezených tavených/škvařených tuků, měly by se vyjasnit požadavky na dovoz těchto tuků a podmínky uvedené ve veterinárním osvědčení, které musí doprovázet zásilky tavených/škvařených tuků v místě vstupu do Unie, kde se provádějí veterinární kontroly. Přílohy XIV a XV nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(23)

Protože obnovitelná paliva získaná katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků je možno vyrobit i z dovezených tavených/škvařených tuků, měly by se vyjasnit požadavky na dovoz těchto tuků a podmínky uvedené ve veterinárním osvědčení, které musí doprovázet zásilky tavených/škvařených tuků v místě vstupu do Unie, kde se provádějí veterinární kontroly. Přílohy XIV a XV nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (24) | V souladu s tím by proto měl být změněn článek 3 a přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s tím by proto měl být změněn článek 3 a přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI.

| (25) | Po vstupu tohoto nařízení v platnost by se mělo poskytnout přechodné období, aby se umožnil plynulý dovoz tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, do Unie, jak stanoví nařízení (EU) č. 142/2011 před změnami zavedenými tímto nařízením. |
| --- | --- |

(25)

Po vstupu tohoto nařízení v platnost by se mělo poskytnout přechodné období, aby se umožnil plynulý dovoz tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, do Unie, jak stanoví nařízení (EU) č. 142/2011 před změnami zavedenými tímto nařízením.

| (26) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(26)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:

| 1) | V článku 3 se písmeno g) nahrazuje tímto:






  „g) | kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 3 se písmeno g) nahrazuje tímto:

„g)

kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII;

| h) | rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII; |
| --- | --- |

h)

rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII;

| i) | benzin a paliva, které splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV.“ |
| --- | --- |

i)

benzin a paliva, které splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV.“

| 2) | Přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Během přechodného období do 31. ledna 2012 se budou pro dovoz do Unie dále přijímat zásilky tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, k nimž je přiloženo veterinární osvědčení, které bylo podepsáno a vyplněno v souladu se vzorem stanoveným v kapitole 10 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato osvědčení byla vyplněna a podepsána před 30. listopadem 2011.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 54, 26.2.2011, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 117, 13.5.2003, s. 37.

3

(4)  EFSA Journal (2009) 971, 1-12.

4

(5)  EFSA Journal (2010); 8(7):1681.

5

(6)  EFSA Journal (2010); 8(10):1825.

6

(7)  EFSA Journal (2010); 8(7):1680.

7

---

PŘÍLOHA

Nařízení (ES) č. 142/2011 se mění takto:

| 1) | V příloze II kapitole I odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | lišky (Vulpes vulpes a Alopex lagopus);“ |
| --- | --- | --- |

1)

V příloze II kapitole I odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

lišky (Vulpes vulpes a Alopex lagopus);“

| 2) | V příloze IV se kapitola IV mění takto:






  a) | V oddíle 1 se bod 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Materiály vzniklé zpracováním materiálů kategorie 1 a 2 musí být trvale označeny v souladu s požadavky na označování určitých získaných produktů stanovenými v kapitole V přílohy VIII.
  Takové označení se však nepožaduje pro tyto materiály uvedené v oddíle 2:






  a) | bionafta vyrobená v souladu s bodem D; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze IV se kapitola IV mění takto:

a)

V oddíle 1 se bod 1 nahrazuje tímto:

„1.

Materiály vzniklé zpracováním materiálů kategorie 1 a 2 musí být trvale označeny v souladu s požadavky na označování určitých získaných produktů stanovenými v kapitole V přílohy VIII.

Takové označení se však nepožaduje pro tyto materiály uvedené v oddíle 2:

a)

bionafta vyrobená v souladu s bodem D;

| b) | hydrolyzované materiály uvedené v bodě H; |
| --- | --- |

b)

hydrolyzované materiály uvedené v bodě H;

| c) | směsi prasečího a drůbežího hnoje s nehašeným vápnem vyrobené v souladu s bodem I; |
| --- | --- |

c)

směsi prasečího a drůbežího hnoje s nehašeným vápnem vyrobené v souladu s bodem I;

| d) | obnovitelná paliva vyrobená z tavených/škvařených tuků, získaných z materiálů kategorie 2, v souladu s bodem J.“ |
| --- | --- |

d)

obnovitelná paliva vyrobená z tavených/škvařených tuků, získaných z materiálů kategorie 2, v souladu s bodem J.“

| b) | V oddíle 2 se doplňují nové body, které znějí:
  „H.   Hydrolýza s následným neškodným odstraněním
  1.   Dotčené členské státy
  Proces hydrolýzy s následným neškodným odstraněním lze použít ve Španělsku, Irsku, Lotyšsku, Portugalsku a Spojeném království.
  Po hydrolýze musí povolující příslušný orgán zajistit sběr a neškodné odstranění materiálů na území stejného výše uvedeného členského státu.
  2.   Výchozí materiály
  V tomto procesu lze použít pouze tyto materiály:






  a) | materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. f) bodě i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1069/2009, které pocházejí z prasat; |
| --- | --- | --- |

b)

V oddíle 2 se doplňují nové body, které znějí:

„H.   Hydrolýza s následným neškodným odstraněním

1.   Dotčené členské státy

Proces hydrolýzy s následným neškodným odstraněním lze použít ve Španělsku, Irsku, Lotyšsku, Portugalsku a Spojeném království.

Po hydrolýze musí povolující příslušný orgán zajistit sběr a neškodné odstranění materiálů na území stejného výše uvedeného členského státu.

2.   Výchozí materiály

V tomto procesu lze použít pouze tyto materiály:

a)

materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. f) bodě i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1069/2009, které pocházejí z prasat;

| b) | materiály kategorie 3 uvedené v čl. 10 písm. h) uvedeného nařízení, které pocházejí z prasat. |
| --- | --- |

b)

materiály kategorie 3 uvedené v čl. 10 písm. h) uvedeného nařízení, které pocházejí z prasat.

Těla nebo části těl zvířat uhynulých na epizootickou nákazu nebo za účelem její eradikace, se však použít nesmí.

3.   Metodika

Hydrolýza s následným neškodným odstraněním představuje dočasné uskladnění na místě. Provádí se v souladu s těmito normami:

| a) | Vedlejší produkty živočišného původu se po sběru v hospodářství, kterému příslušný orgán povolil použití zpracovatelské metody na základě posouzení hustoty zvířat v hospodářství, pravděpodobné úmrtnosti a potenciálních rizik pro zdraví lidí a zvířat, musí umístit do kontejneru zkonstruovaného v souladu s písmenem b) (dále jen „kontejner“) a umístěného na vyhrazeném místě v souladu s písmeny c) a d) („vyhrazené místo“). |
| --- | --- |

a)

Vedlejší produkty živočišného původu se po sběru v hospodářství, kterému příslušný orgán povolil použití zpracovatelské metody na základě posouzení hustoty zvířat v hospodářství, pravděpodobné úmrtnosti a potenciálních rizik pro zdraví lidí a zvířat, musí umístit do kontejneru zkonstruovaného v souladu s písmenem b) (dále jen „kontejner“) a umístěného na vyhrazeném místě v souladu s písmeny c) a d) („vyhrazené místo“).

| b) | Kontejner musí:






  i) | být vybaven prostředkem k uzavření; |
| --- | --- | --- |

b)

Kontejner musí:

i)

být vybaven prostředkem k uzavření;

| ii) | být vodotěsný, nepropustný a hermeticky uzavřený; |
| --- | --- |

ii)

být vodotěsný, nepropustný a hermeticky uzavřený;

| iii) | být natřen způsobem, který zabraňuje korozi; |
| --- | --- |

iii)

být natřen způsobem, který zabraňuje korozi;

| iv) | být vybaven přístrojem pro kontrolu emisí v souladu s písmenem e). |
| --- | --- |

iv)

být vybaven přístrojem pro kontrolu emisí v souladu s písmenem e).

| c) | Kontejner musí být umístěn na vyhrazeném místě fyzicky odděleném od hospodářství.
  K uvedenému místu musí vést přístupové cesty vyhrazené pro přemísťování materiálů a sběrná vozidla. |
| --- | --- |

c)

Kontejner musí být umístěn na vyhrazeném místě fyzicky odděleném od hospodářství.

K uvedenému místu musí vést přístupové cesty vyhrazené pro přemísťování materiálů a sběrná vozidla.

| d) | Kontejner musí být zkonstruován a dané místo uspořádáno v souladu s právními předpisy Unie o ochraně životního prostředí, aby se zabránilo zápachům a rizikům pro půdu a podzemní vody. |
| --- | --- |

d)

Kontejner musí být zkonstruován a dané místo uspořádáno v souladu s právními předpisy Unie o ochraně životního prostředí, aby se zabránilo zápachům a rizikům pro půdu a podzemní vody.

| e) | Kontejner musí být napojen na potrubí na plynové emise, které musí být vybaveno náležitými filtry zabraňujícími přenosu nákaz přenosných na člověka a na zvířata. |
| --- | --- |

e)

Kontejner musí být napojen na potrubí na plynové emise, které musí být vybaveno náležitými filtry zabraňujícími přenosu nákaz přenosných na člověka a na zvířata.

| f) | Kontejner musí být pro proces hydrolýzy uzavřen alespoň tři měsíce tak, aby se zabránilo jakémukoli nepovolenému otevření. |
| --- | --- |

f)

Kontejner musí být pro proces hydrolýzy uzavřen alespoň tři měsíce tak, aby se zabránilo jakémukoli nepovolenému otevření.

| g) | Provozovatel musí zavést postupy zabraňující přenosu nákaz přenosných na člověka nebo na zvířata pohybem personálu. |
| --- | --- |

g)

Provozovatel musí zavést postupy zabraňující přenosu nákaz přenosných na člověka nebo na zvířata pohybem personálu.

| h) | Provozovatel musí:






  i) | přijmout preventivní opatření proti ptákům, hlodavcům, hmyzu a jiným škůdcům; |
| --- | --- | --- |

h)

Provozovatel musí:

i)

přijmout preventivní opatření proti ptákům, hlodavcům, hmyzu a jiným škůdcům;

| ii) | zavést zdokumentovaný program hubení škůdců. |
| --- | --- |

ii)

zavést zdokumentovaný program hubení škůdců.

| i) | Provozovatel musí vést záznamy o:






  i) | každém umístění materiálu do kontejneru; |
| --- | --- | --- |

i)

Provozovatel musí vést záznamy o:

i)

každém umístění materiálu do kontejneru;

| ii) | každém sběru hydrolyzovaného materiálu z kontejneru. |
| --- | --- |

ii)

každém sběru hydrolyzovaného materiálu z kontejneru.

| j) | Provozovatel musí vyprazdňovat kontejner v pravidelných intervalech, aby se:






  i) | zkontrolovala nepřítomnost koroze; |
| --- | --- | --- |

j)

Provozovatel musí vyprazdňovat kontejner v pravidelných intervalech, aby se:

i)

zkontrolovala nepřítomnost koroze;

| ii) | zjistil možný únik tekutých materiálů do země a zabránilo se mu. |
| --- | --- |

ii)

zjistil možný únik tekutých materiálů do země a zabránilo se mu.

| k) | Po skončení hydrolýzy se musí materiály sebrat, použít a neškodně odstranit v souladu s čl. 13 písm. a), b), c) nebo čl. 13 písm. e) bodem i) nařízení (ES) č. 1069/2009. |
| --- | --- |

k)

Po skončení hydrolýzy se musí materiály sebrat, použít a neškodně odstranit v souladu s čl. 13 písm. a), b), c) nebo čl. 13 písm. e) bodem i) nařízení (ES) č. 1069/2009.

| l) | Proces musí být prováděn v dávkovém systému. |
| --- | --- |

l)

Proces musí být prováděn v dávkovém systému.

| m) | Každá jiná manipulace s hydrolyzovanými materiály nebo jejich použití včetně jejich aplikace na půdu se zakazuje. |
| --- | --- |

m)

Každá jiná manipulace s hydrolyzovanými materiály nebo jejich použití včetně jejich aplikace na půdu se zakazuje.

I.   Ošetření prasečího a drůbežího hnoje vápnem

1.   Výchozí materiály

V tomto procesu lze použít hnůj podle čl. 9 písm. a) nařízení (ES) č. 1069/2009, který pochází z prasat a drůbeže.

2.   Zpracovatelská metoda

| a) | Obsah sušiny v hnoji se musí stanovit použitím metody CEN EN 12880:2000 (1)„Charakterizace kalů – Stanovení veškerých látek a obsahu vody.“
  V tomto procesu se musí obsah sušiny pohybovat mezi 15 % a 70 %. |
| --- | --- |

a)

Obsah sušiny v hnoji se musí stanovit použitím metody CEN EN 12880:2000 (1)„Charakterizace kalů – Stanovení veškerých látek a obsahu vody.“

V tomto procesu se musí obsah sušiny pohybovat mezi 15 % a 70 %.

| b) | Množství vápna, které má být přidáno, se musí stanovit tak, aby se dosáhlo jedné z kombinací dob a teplot stanovených v písmeni f). |
| --- | --- |

b)

Množství vápna, které má být přidáno, se musí stanovit tak, aby se dosáhlo jedné z kombinací dob a teplot stanovených v písmeni f).

| c) | Velikost částic vedlejších produktů živočišného původu, které mají být zpracovány, nesmí přesahovat 12 mm.
  V případě potřeby se musí velikost částic hnoje snížit tak, aby se dosáhlo maximální velikosti částic. |
| --- | --- |

c)

Velikost částic vedlejších produktů živočišného původu, které mají být zpracovány, nesmí přesahovat 12 mm.

V případě potřeby se musí velikost částic hnoje snížit tak, aby se dosáhlo maximální velikosti částic.

| d) | Hnůj se musí smíchat s nehašeným vápnem (CaO) se střední až vyšší reaktivitou, aby se dosáhlo zvýšení teploty o 40 °C během doby kratší než šest minut podle kritérií ve zkoušce reaktivity 5.10 v metodě podle CEN EN 459-2:2002 (2).
  Mísení se musí provádět dvěma míchačkami umístěnými v řadě, z nichž každá má dva šneky.
  Obě míchačky musí:






  i) | mít šnek o průměru 0,55 m a délce 3,5 m; |
| --- | --- | --- |

d)

Hnůj se musí smíchat s nehašeným vápnem (CaO) se střední až vyšší reaktivitou, aby se dosáhlo zvýšení teploty o 40 °C během doby kratší než šest minut podle kritérií ve zkoušce reaktivity 5.10 v metodě podle CEN EN 459-2:2002 (2).

Mísení se musí provádět dvěma míchačkami umístěnými v řadě, z nichž každá má dva šneky.

Obě míchačky musí:

i)

mít šnek o průměru 0,55 m a délce 3,5 m;

| ii) | pracovat s příkonem 30 kW a s otáčkami šneku 156 ot./min.; |
| --- | --- |

ii)

pracovat s příkonem 30 kW a s otáčkami šneku 156 ot./min.;

| iii) | mít kapacitu zpracování 10 tun za hodinu. |
| --- | --- |

iii)

mít kapacitu zpracování 10 tun za hodinu.

Střední doba míchání musí být přibližně dvě minuty.

| e) | Směs se musí mísit po dobu alespoň šesti hodin, dokud se nevytvoří hromada o minimální hmotnosti dvou tun. |
| --- | --- |

e)

Směs se musí mísit po dobu alespoň šesti hodin, dokud se nevytvoří hromada o minimální hmotnosti dvou tun.

| f) | V kontrolních bodech povinně zavedených do hromady se musí provádět nepřetržitá měření, aby se prokázalo, že směs v hromadě dosáhla hodnoty pH alespoň 12, a to během jedné z následujících dob, během nichž se musí dosáhnout jedné z odpovídajících teplot:






  i) | 60 °C během 60 minut; nebo |
| --- | --- | --- |

f)

V kontrolních bodech povinně zavedených do hromady se musí provádět nepřetržitá měření, aby se prokázalo, že směs v hromadě dosáhla hodnoty pH alespoň 12, a to během jedné z následujících dob, během nichž se musí dosáhnout jedné z odpovídajících teplot:

i)

60 °C během 60 minut; nebo

| ii) | 70 °C během 30 minut. |
| --- | --- |

ii)

70 °C během 30 minut.

| g) | Proces musí být prováděn v dávkovém systému. |
| --- | --- |

g)

Proces musí být prováděn v dávkovém systému.

| h) | Musí se zavést stálý písemný postup vycházející ze zásad HACCP. |
| --- | --- |

h)

Musí se zavést stálý písemný postup vycházející ze zásad HACCP.

| i) | Provozovatelé mohou prokázat příslušnému orgánu prostřednictvím ověření podle následujících požadavků, že proces, při kterém se používá jiné míchací zařízení než míchací zařízení uvedené v písmeni d) nebo při kterém se používá dolomitické vápno (CaOMgO) místo nehašeného vápna, je přinejmenším stejně účinný jako proces stanovený v písmenech a) až h).
  Uvedené ověření musí:






  — | prokázat, že použitím jiného míchacího zařízení než zařízení uvedeného v písmeni d) nebo v příslušném případě použitím dolomitického vápna lze vyrobit směs s hnojem, která odpovídá parametrům pro pH, čas a teplotu stanoveným v písmeni f); |
| --- | --- | --- |

i)

Provozovatelé mohou prokázat příslušnému orgánu prostřednictvím ověření podle následujících požadavků, že proces, při kterém se používá jiné míchací zařízení než míchací zařízení uvedené v písmeni d) nebo při kterém se používá dolomitické vápno (CaOMgO) místo nehašeného vápna, je přinejmenším stejně účinný jako proces stanovený v písmenech a) až h).

Uvedené ověření musí:

—

prokázat, že použitím jiného míchacího zařízení než zařízení uvedeného v písmeni d) nebo v příslušném případě použitím dolomitického vápna lze vyrobit směs s hnojem, která odpovídá parametrům pro pH, čas a teplotu stanoveným v písmeni f);

| — | být založeno na kontrole času a teploty v dolní, střední a horní části hromady, s reprezentativním počtem kontrolních bodů (alespoň čtyři kontrolní body v dolní části, které jsou umístěny maximálně 10 cm ode dna a maximálně 10 cm pod jejím nejvyšším místem, jeden kontrolní bod uprostřed mezi dnem a vrcholem hromady a čtyři kontrolní body v okrajové části na vrcholu hromady, které jsou umístěné maximálně 10 cm pod povrchem a maximálně 10 cm pod vrcholem hromady); |
| --- | --- |

—

být založeno na kontrole času a teploty v dolní, střední a horní části hromady, s reprezentativním počtem kontrolních bodů (alespoň čtyři kontrolní body v dolní části, které jsou umístěny maximálně 10 cm ode dna a maximálně 10 cm pod jejím nejvyšším místem, jeden kontrolní bod uprostřed mezi dnem a vrcholem hromady a čtyři kontrolní body v okrajové části na vrcholu hromady, které jsou umístěné maximálně 10 cm pod povrchem a maximálně 10 cm pod vrcholem hromady);

| — | být provedeno během dvou období o délce nejméně 30 dní, z nichž jedno musí být v chladném ročním období zeměpisného místa, kde je míchací zařízení použito. |
| --- | --- |

—

být provedeno během dvou období o délce nejméně 30 dní, z nichž jedno musí být v chladném ročním období zeměpisného místa, kde je míchací zařízení použito.

J.   Katalytický proces sestávající z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv

1.   Výchozí materiály

| a) | V tomto procesu lze použít tyto materiály:






  i) | tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2, které byly zpracovány použitím zpracovatelské metody č. 1 (tlaková sterilizace); |
| --- | --- | --- |

a)

V tomto procesu lze použít tyto materiály:

i)

tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2, které byly zpracovány použitím zpracovatelské metody č. 1 (tlaková sterilizace);

| ii) | rybí tuk nebo tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 3, které byly zpracovány použitím:






  — | kterékoli zpracovatelské metody č. 1 až 5 nebo zpracovatelské metody č. 7; nebo |
| --- | --- | --- |

ii)

rybí tuk nebo tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 3, které byly zpracovány použitím:

—

kterékoli zpracovatelské metody č. 1 až 5 nebo zpracovatelské metody č. 7; nebo

| — | v případě materiálů získaných z rybího tuku kterékoli zpracovatelské metody č. 1 až 7; |
| --- | --- |

—

v případě materiálů získaných z rybího tuku kterékoli zpracovatelské metody č. 1 až 7;

| iii) | rybí tuk nebo tavené/škvařené tuky vyrobené v souladu s oddílem VIII nebo případně XII přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

iii)

rybí tuk nebo tavené/škvařené tuky vyrobené v souladu s oddílem VIII nebo případně XII přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004.

| b) | Použití tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 se v tomto procesu zakazuje. |
| --- | --- |

b)

Použití tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 se v tomto procesu zakazuje.

2.   Zpracovatelská metoda

| a) | Tavené/škvařené tuky musí být podrobeny předběžnému ošetření, které sestává z:






  i) | bělení odstředěných materiálů přefiltrováním přes jílový filtr; |
| --- | --- | --- |

a)

Tavené/škvařené tuky musí být podrobeny předběžnému ošetření, které sestává z:

i)

bělení odstředěných materiálů přefiltrováním přes jílový filtr;

| ii) | odstranění zbývajících nerozpustných nečistot filtrací. |
| --- | --- |

ii)

odstranění zbývajících nerozpustných nečistot filtrací.

| b) | Předběžně ošetřené materiály musí být podrobeny katalytickému procesu sestávajícímu z hydrodeoxygenace, po které následuje izomerace.
  Materiály se musí vystavit tlaku alespoň 20 barů při teplotě alespoň 250 °C po dobu alespoň 20 minut. |
| --- | --- |

b)

Předběžně ošetřené materiály musí být podrobeny katalytickému procesu sestávajícímu z hydrodeoxygenace, po které následuje izomerace.

Materiály se musí vystavit tlaku alespoň 20 barů při teplotě alespoň 250 °C po dobu alespoň 20 minut.

| c) | V oddíle 3 se odstavec 2 mění takto:






  i) | V písm. b) bodě iii) se druhá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | získaného z jiného materiálu kategorie 3 než z materiálů uvedených v čl. 10 písm. p) nařízení (ES) č. 1069/2009 použit ke krmení;“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

V oddíle 3 se odstavec 2 mění takto:

i)

V písm. b) bodě iii) se druhá odrážka nahrazuje tímto:

„—

získaného z jiného materiálu kategorie 3 než z materiálů uvedených v čl. 10 písm. p) nařízení (ES) č. 1069/2009 použit ke krmení;“

| ii) | Doplňují se nová písmena, která znějí:






  „c) | katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv, může být:






  i) | v případě benzinu a ostatních paliv získaných tímto procesem použit jako palivo bez omezení podle tohoto nařízení (konečný bod); |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Doplňují se nová písmena, která znějí:

„c)

katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv, může být:

i)

v případě benzinu a ostatních paliv získaných tímto procesem použit jako palivo bez omezení podle tohoto nařízení (konečný bod);

| ii) | v případě použitého jílu z bělení a kalu z procesu předběžného ošetření uvedeného v oddíle 2 bodě J odst. 2 písm. a):






  — | neškodně odstraněn spálením a spoluspálením, |
| --- | --- | --- |

ii)

v případě použitého jílu z bělení a kalu z procesu předběžného ošetření uvedeného v oddíle 2 bodě J odst. 2 písm. a):

—

neškodně odstraněn spálením a spoluspálením,

| — | přeměněn na bioplyn, |
| --- | --- |

—

přeměněn na bioplyn,

| — | kompostován nebo využit na výrobu získaných produktů uvedených v čl. 36 písm. a) bodě i) nařízení (ES) č. 1069/2009; |
| --- | --- |

—

kompostován nebo využit na výrobu získaných produktů uvedených v čl. 36 písm. a) bodě i) nařízení (ES) č. 1069/2009;

| d) | ošetřením směsi prasečího a drůbežího hnoje vápnem, může být aplikován na půdu jako zpracovaný hnůj.“ |
| --- | --- |

d)

ošetřením směsi prasečího a drůbežího hnoje vápnem, může být aplikován na půdu jako zpracovaný hnůj.“

| 3) | V příloze V kapitole III oddíle 3 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:






  „3. | Jestliže se vedlejší produkty živočišného původu přeměňují na bioplyn nebo se kompostují společně s materiály, které nejsou živočišného původu, příslušný orgán může povolit provozovateli odebrání reprezentativních vzorků po pasterizaci uvedené v kapitole I oddíle 1 odst. 1 písm. a), případně po kompostování uvedeném v oddíle 2 odst. 1, a před tím, než budou smíchány s materiály, které nejsou živočišného původu, s cílem sledovat účinnost přeměny, případně kompostování vedlejších produktů živočišného původu.“ |
| --- | --- | --- |

3)

V příloze V kapitole III oddíle 3 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:

„3.

Jestliže se vedlejší produkty živočišného původu přeměňují na bioplyn nebo se kompostují společně s materiály, které nejsou živočišného původu, příslušný orgán může povolit provozovateli odebrání reprezentativních vzorků po pasterizaci uvedené v kapitole I oddíle 1 odst. 1 písm. a), případně po kompostování uvedeném v oddíle 2 odst. 1, a před tím, než budou smíchány s materiály, které nejsou živočišného původu, s cílem sledovat účinnost přeměny, případně kompostování vedlejších produktů živočišného původu.“

| 4) | V příloze VII kapitole II se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:






  „1. | Žádosti musí obsahovat všechny nezbytné informace o následujících bodech, aby mohl úřad EFSA posoudit bezpečnost alternativní metody, která je v nich navržena, a zejména musí popisovat:






  — | kategorie vedlejších produktů živočišného původu, které mají být podrobeny dané metodě, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V příloze VII kapitole II se odstavce 1, 2 a 3 nahrazují tímto:

„1.

Žádosti musí obsahovat všechny nezbytné informace o následujících bodech, aby mohl úřad EFSA posoudit bezpečnost alternativní metody, která je v nich navržena, a zejména musí popisovat:

—

kategorie vedlejších produktů živočišného původu, které mají být podrobeny dané metodě,

| — | celý proces, |
| --- | --- |

—

celý proces,

| — | příslušná biologická nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, a |
| --- | --- |

—

příslušná biologická nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, a

| — | míru snížení rizika, které lze procesem dosáhnout. |
| --- | --- |

—

míru snížení rizika, které lze procesem dosáhnout.

| 2. | Kromě toho se v žádosti uvedené v odstavci 1:






  a) | uvedou použitelné body v článcích 8, 9 a 10 nařízení (ES) č. 1069/2009 včetně fyzického stavu uvedených materiálů a v příslušném případě všechna předběžná ošetření, kterými uvedené materiály prošly, a uvedou se všechny použité materiály, které nejsou vedlejší produkty živočišného původu, které mají být v procesu použity; |
| --- | --- | --- |

2.

Kromě toho se v žádosti uvedené v odstavci 1:

a)

uvedou použitelné body v článcích 8, 9 a 10 nařízení (ES) č. 1069/2009 včetně fyzického stavu uvedených materiálů a v příslušném případě všechna předběžná ošetření, kterými uvedené materiály prošly, a uvedou se všechny použité materiály, které nejsou vedlejší produkty živočišného původu, které mají být v procesu použity;

| b) | uvede protokol HACCP a graf toku, který jasně popíše jednotlivé kroky procesu, určí parametry, které jsou důležité pro inaktivaci příslušných patogenů, jako je teplota, tlak, doba expozice, upravení hodnoty pH a velikost částic, a který je doplněn technickými listy vybavení použitého v procesu; |
| --- | --- |

b)

uvede protokol HACCP a graf toku, který jasně popíše jednotlivé kroky procesu, určí parametry, které jsou důležité pro inaktivaci příslušných patogenů, jako je teplota, tlak, doba expozice, upravení hodnoty pH a velikost částic, a který je doplněn technickými listy vybavení použitého v procesu;

| c) | uvede a charakterizuje biologická nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, která představují kategorie vedlejších produktů živočišného původu, které mají být podrobeny dané metodě; |
| --- | --- |

c)

uvede a charakterizuje biologická nebezpečí pro zdraví lidí a zvířat, která představují kategorie vedlejších produktů živočišného původu, které mají být podrobeny dané metodě;

| d) | prokáže, že nejrezistentnější biologická nebezpečí spojená s kategorií materiálů určených k zpracování jsou snížena v každém produktu vznikajícím během procesu, včetně odpadní vody, alespoň na míru dosaženou zpracovatelskými normami stanovenými v tomto nařízení pro stejnou kategorii vedlejších produktů živočišného původu. Míra snížení rizika se musí určit ověřenými přímými měřeními, pokud není přijatelné modelování nebo porovnání s jinými procesy. |
| --- | --- |

d)

prokáže, že nejrezistentnější biologická nebezpečí spojená s kategorií materiálů určených k zpracování jsou snížena v každém produktu vznikajícím během procesu, včetně odpadní vody, alespoň na míru dosaženou zpracovatelskými normami stanovenými v tomto nařízení pro stejnou kategorii vedlejších produktů živočišného původu. Míra snížení rizika se musí určit ověřenými přímými měřeními, pokud není přijatelné modelování nebo porovnání s jinými procesy.

| 3. | Ověřenými přímými měřeními uvedenými v odst. 2 písm. d) se rozumí:






  a) | měření snížení životaschopnosti/infekčnosti: endogenních indikátorových organismů během procesu, kde indikátor:






  — | je trvale přítomen v surovině ve vysokém počtu, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Ověřenými přímými měřeními uvedenými v odst. 2 písm. d) se rozumí:

a)

měření snížení životaschopnosti/infekčnosti: endogenních indikátorových organismů během procesu, kde indikátor:

—

je trvale přítomen v surovině ve vysokém počtu,

| — | není méně rezistentní vůči letálním aspektům procesu ošetření, ale ani není mnohem více rezistentní než patogeny, k jejichž sledování se používá, |
| --- | --- |

—

není méně rezistentní vůči letálním aspektům procesu ošetření, ale ani není mnohem více rezistentní než patogeny, k jejichž sledování se používá,

| — | je poměrně snadno kvantifikovatelný, identifikovatelný a potvrditelný; nebo |
| --- | --- |

—

je poměrně snadno kvantifikovatelný, identifikovatelný a potvrditelný; nebo

| b) | použití dobře charakterizovaného testovacího organismu nebo viru, který je ve vhodném testovacím tělese vložen do výchozího materiálu.
  Jestliže se ošetření skládá z několika kroků, musí se provést posouzení míry, do jaké jsou jednotlivé kroky snižování titru kumulativní, nebo otázky, zda počáteční kroky procesu mohou ohrozit účinnost následných kroků; |
| --- | --- |

b)

použití dobře charakterizovaného testovacího organismu nebo viru, který je ve vhodném testovacím tělese vložen do výchozího materiálu.

Jestliže se ošetření skládá z několika kroků, musí se provést posouzení míry, do jaké jsou jednotlivé kroky snižování titru kumulativní, nebo otázky, zda počáteční kroky procesu mohou ohrozit účinnost následných kroků;

| c) | oznámení kompletních výsledků prostřednictvím:






  i) | podrobného popisu použité metodiky; |
| --- | --- | --- |

c)

oznámení kompletních výsledků prostřednictvím:

i)

podrobného popisu použité metodiky;

| ii) | popisu povahy vzorků, které byly analyzovány; |
| --- | --- |

ii)

popisu povahy vzorků, které byly analyzovány;

| iii) | prokázání reprezentativnosti počtu analyzovaných vzorků; |
| --- | --- |

iii)

prokázání reprezentativnosti počtu analyzovaných vzorků;

| iv) | zdůvodnění počtu provedených testů a výběru měřicích bodů; |
| --- | --- |

iv)

zdůvodnění počtu provedených testů a výběru měřicích bodů;

| v) | uvedení citlivosti a specifičnosti použitých detekčních metod; |
| --- | --- |

v)

uvedení citlivosti a specifičnosti použitých detekčních metod;

| vi) | poskytnutí údajů o opakovatelnosti a statistické variabilitě měření získaných během pokusů; |
| --- | --- |

vi)

poskytnutí údajů o opakovatelnosti a statistické variabilitě měření získaných během pokusů;

| vii) | zdůvodnění významu náhrady prionů, jestliže byly použity; |
| --- | --- |

vii)

zdůvodnění významu náhrady prionů, jestliže byly použity;

| viii) | prokázání, že pokud jsou místo přímých měření použity modely a porovnání s jinými procesy, jsou dobře známy faktory vedoucí k snížení rizika a je dobře stanoven model snížení rizika; |
| --- | --- |

viii)

prokázání, že pokud jsou místo přímých měření použity modely a porovnání s jinými procesy, jsou dobře známy faktory vedoucí k snížení rizika a je dobře stanoven model snížení rizika;

| ix) | poskytnutí údajů o přímých měřeních všech faktorů v celém procesu vedoucích k snížení rizika, kterými se prokáže homogenní použití těchto faktorů v celé ošetřené dávce. |
| --- | --- |

ix)

poskytnutí údajů o přímých měřeních všech faktorů v celém procesu vedoucích k snížení rizika, kterými se prokáže homogenní použití těchto faktorů v celé ošetřené dávce.

| 4. | Plán HACCP uvedený v odst. 2 písm. b) musí být založen na kritických parametrech, které slouží k dosažení snížení rizika, zejména:






  — | teplota, |
| --- | --- | --- |

4.

Plán HACCP uvedený v odst. 2 písm. b) musí být založen na kritických parametrech, které slouží k dosažení snížení rizika, zejména:

—

teplota,

| — | tlak, |
| --- | --- |

—

tlak,

| — | čas a |
| --- | --- |

—

čas a

| — | mikrobiologická kritéria. |
| --- | --- |

—

mikrobiologická kritéria.

Kritické limity uvedené v plánu HACCP musí být vymezeny na základě výsledků pokusného ověření a/nebo poskytnutého modelu.

Jestliže se úspěšné fungování procesu může prokázat pouze odkazem na technické parametry, které se konkrétně pojí s vybavením použitým v procesu, musí plán HACCP také obsahovat technické limity, které musí být splněny, zejména příjem energie, počet zdvihů pumpy nebo dávkování chemických látek.

Musí být uvedeny informace o kritických a technických parametrech, které je třeba sledovat a zaznamenávat nepřetržitě nebo ve stanovených intervalech, a o metodách používaných pro měření a sledování.

Musí být zohledněna variabilita parametrů za typických výrobních podmínek.

Plán HACCP musí odrážet běžné a neobvyklé/mimořádné provozní podmínky, včetně selhání procesu, a musí specifikovat nápravná opatření, která se použijí v případě neobvyklých/mimořádných provozních podmínek.

| 5. | Žádosti musí také obsahovat dostatek informací o:






  a) | rizicích spojených s propojenými procesy, zejména o výsledku vyhodnocení možných nepřímých dopadů, které mohou:






  i) | ovlivnit míru snížení rizika konkrétního procesu; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Žádosti musí také obsahovat dostatek informací o:

a)

rizicích spojených s propojenými procesy, zejména o výsledku vyhodnocení možných nepřímých dopadů, které mohou:

i)

ovlivnit míru snížení rizika konkrétního procesu;

| ii) | být výsledkem přepravy nebo skladování všech produktů vyprodukovaných během procesu a bezpečného odstraňování těchto produktů, včetně odpadní vody; |
| --- | --- |

ii)

být výsledkem přepravy nebo skladování všech produktů vyprodukovaných během procesu a bezpečného odstraňování těchto produktů, včetně odpadní vody;

| b) | rizicích spojených se zamýšleným konečným využitím produktů, zejména:






  i) | musí být upřesněno zamýšlené konečné využití všech produktů vyprodukovaných během procesu; |
| --- | --- | --- |

b)

rizicích spojených se zamýšleným konečným využitím produktů, zejména:

i)

musí být upřesněno zamýšlené konečné využití všech produktů vyprodukovaných během procesu;

| ii) | musí být posouzena pravděpodobná rizika pro zdraví lidí a zvířat a možné dopady na životní prostředí na základě snížení rizika odhadnutého v souladu s odst. 2 písm. d). |
| --- | --- |

ii)

musí být posouzena pravděpodobná rizika pro zdraví lidí a zvířat a možné dopady na životní prostředí na základě snížení rizika odhadnutého v souladu s odst. 2 písm. d).

| 6. | Žádosti se předkládají spolu s dokumentací, zejména:






  a) | s grafem toku, z nějž je patrné fungování procesu; |
| --- | --- | --- |

6.

Žádosti se předkládají spolu s dokumentací, zejména:

a)

s grafem toku, z nějž je patrné fungování procesu;

| b) | s důkazy uvedenými v odst. 2 písm. d), jakož i s dalšími důkazy, které mají opodstatnit informace poskytnuté v rámci žádosti podle odstavce 2. |
| --- | --- |

b)

s důkazy uvedenými v odst. 2 písm. d), jakož i s dalšími důkazy, které mají opodstatnit informace poskytnuté v rámci žádosti podle odstavce 2.

| 7. | Žádosti musí obsahovat kontaktní adresu zainteresovaného subjektu, která zahrnuje jméno a úplnou adresu, telefonní a/nebo faxové číslo a/nebo adresu elektronické pošty konkrétní osoby, která nese odpovědnost buď jako zainteresovaný subjekt, nebo jeho jménem.“ |
| --- | --- |

7.

Žádosti musí obsahovat kontaktní adresu zainteresovaného subjektu, která zahrnuje jméno a úplnou adresu, telefonní a/nebo faxové číslo a/nebo adresu elektronické pošty konkrétní osoby, která nese odpovědnost buď jako zainteresovaný subjekt, nebo jeho jménem.“

| 5) | Příloha VIII se mění takto:






  a) | V kapitole II odst. 2 písm. b) se bod xvii) nahrazuje tímto:






  „xvii) | v případě výstavních předmětů slova ‚výstavní předmět, není určeno k lidské spotřebě‘ namísto textu na etiketě stanoveného v písmeni a), |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Příloha VIII se mění takto:

a)

V kapitole II odst. 2 písm. b) se bod xvii) nahrazuje tímto:

„xvii)

v případě výstavních předmětů slova ‚výstavní předmět, není určeno k lidské spotřebě‘ namísto textu na etiketě stanoveného v písmeni a),

| xviii) | v případě rybího tuku určeného k výrobě léčivých přípravků uvedených v kapitole XIII přílohy XIII slova „rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků“ namísto textu na etiketě stanoveného v písmeni a), |
| --- | --- |

xviii)

v případě rybího tuku určeného k výrobě léčivých přípravků uvedených v kapitole XIII přílohy XIII slova „rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků“ namísto textu na etiketě stanoveného v písmeni a),

| xix) | v případě hnoje, který byl podroben ošetření vápnem podle bodu I oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV, slova „směs hnoje a vápna“.“ |
| --- | --- |

xix)

v případě hnoje, který byl podroben ošetření vápnem podle bodu I oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV, slova „směs hnoje a vápna“.“

| b) | V kapitole V odst. 3 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto:






  „ii) | určeny k výzkumným a dalším specifickým účelům uvedených v článku 17 nařízení (ES) č. 1069/2009, které byly povoleny příslušným orgánem; |
| --- | --- | --- |

b)

V kapitole V odst. 3 písm. d) se bod ii) nahrazuje tímto:

„ii)

určeny k výzkumným a dalším specifickým účelům uvedených v článku 17 nařízení (ES) č. 1069/2009, které byly povoleny příslušným orgánem;

| e) | obnovitelných paliv vyrobených z tavených/škvařených tuků, získaných z materiálů kategorie 2, v souladu s bodem J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV.“ |
| --- | --- |

e)

obnovitelných paliv vyrobených z tavených/škvařených tuků, získaných z materiálů kategorie 2, v souladu s bodem J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV.“

| 6) | V příloze XI kapitole I oddílu 2 se úvodní věta nahrazuje tímto:
  „Na uvádění zpracovaného hnoje, získaných produktů ze zpracovaného hnoje a guána z netopýrů na trh se vztahují následující podmínky. V případě guána z netopýrů se dále vyžaduje souhlas členského státu určení podle čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009:“ |
| --- | --- |

6)

V příloze XI kapitole I oddílu 2 se úvodní věta nahrazuje tímto:

„Na uvádění zpracovaného hnoje, získaných produktů ze zpracovaného hnoje a guána z netopýrů na trh se vztahují následující podmínky. V případě guána z netopýrů se dále vyžaduje souhlas členského státu určení podle čl. 48 odst. 1 nařízení (ES) č. 1069/2009:“

| 7) | V příloze XIII se doplňuje nová kapitola XIII, která zní:
  „KAPITOLA XIII

  Zvláštní požadavky na rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků

  Konečný bod pro rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků
  Rybí tuk získaný z materiálů uvedených v bodě A odst. 2 oddílu 3 kapitoly II přílohy X, který byl odkyselen roztokem NaOH při teplotě 80 °C nebo vyšší a potom byl přečištěn destilací při teplotě 200 °C nebo vyšší, lze uvést na trh pro výrobu léčivých přípravků bez omezení v souladu s tímto nařízením.“ |
| --- | --- |

7)

V příloze XIII se doplňuje nová kapitola XIII, která zní:

„KAPITOLA XIII

Zvláštní požadavky na rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků

Konečný bod pro rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků

Rybí tuk získaný z materiálů uvedených v bodě A odst. 2 oddílu 3 kapitoly II přílohy X, který byl odkyselen roztokem NaOH při teplotě 80 °C nebo vyšší a potom byl přečištěn destilací při teplotě 200 °C nebo vyšší, lze uvést na trh pro výrobu léčivých přípravků bez omezení v souladu s tímto nařízením.“

| 8) | Příloha XIV se mění takto:






  a) | Kapitola I se mění takto:






  i) | Oddíl 1 se mění takto:






  — | V úvodním odstavci se písmeno e) nahrazuje tímto:






  „e) | jsou v místě vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, předloženy společně s dokumentem, který odpovídá vzoru uvedenému ve sloupci ‚Osvědčení / vzory dokumentů‘ v tabulce 1; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Příloha XIV se mění takto:

a)

Kapitola I se mění takto:

i)

Oddíl 1 se mění takto:

—

V úvodním odstavci se písmeno e) nahrazuje tímto:

„e)

jsou v místě vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, předloženy společně s dokumentem, který odpovídá vzoru uvedenému ve sloupci ‚Osvědčení / vzory dokumentů‘ v tabulce 1;

| f) | pocházejí ze zařízení nebo podniku registrovaných nebo v příslušném případě schválených příslušným orgánem třetí země, které jsou na seznamu zařízení a podniků uvedených v článku 30.“ |
| --- | --- |

f)

pocházejí ze zařízení nebo podniku registrovaných nebo v příslušném případě schválených příslušným orgánem třetí země, které jsou na seznamu zařízení a podniků uvedených v článku 30.“

| — | V tabulce 1 v položce č. 1 se popis produktu v druhém sloupci nahrazuje tímto:

  „zpracované živočišné bílkoviny, včetně směsí a produktů jiných než krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující tyto bílkoviny a jiných než krmné směsi podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 767/2009 obsahující tyto bílkoviny“. |
| --- | --- |

—

V tabulce 1 v položce č. 1 se popis produktu v druhém sloupci nahrazuje tímto:

„zpracované živočišné bílkoviny, včetně směsí a produktů jiných než krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující tyto bílkoviny a jiných než krmné směsi podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 767/2009 obsahující tyto bílkoviny“.

| ii) | V oddílu 2 se název nahrazuje tímto:
  „Dovoz zpracovaných živočišných bílkovin, včetně směsí a produktů jiných než krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující tyto bílkoviny a jiných než krmné směsi podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 767/2009 obsahující tyto bílkoviny“. |
| --- | --- |

ii)

V oddílu 2 se název nahrazuje tímto:

„Dovoz zpracovaných živočišných bílkovin, včetně směsí a produktů jiných než krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující tyto bílkoviny a jiných než krmné směsi podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 767/2009 obsahující tyto bílkoviny“.

Dovoz zpracovaných živočišných bílkovin, včetně směsí a produktů jiných než krmivo pro zvířata v zájmovém chovu obsahující tyto bílkoviny a jiných než krmné směsi podle definice v čl. 3 odst. 2 písm. h) nařízení (ES) č. 767/2009 obsahující tyto bílkoviny

| b) | Kapitola II se mění takto:






  i) | Oddíl 1 se mění takto:






  — | V úvodním odstavci se písmena d) a e) nahrazují tímto:






  „d) | pocházejí ze zařízení nebo podniku registrovaných nebo v příslušném případě schválených příslušným orgánem třetí země, které jsou na seznamu zařízení a podniků uvedených v článku 30; a |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Kapitola II se mění takto:

i)

Oddíl 1 se mění takto:

—

V úvodním odstavci se písmena d) a e) nahrazují tímto:

„d)

pocházejí ze zařízení nebo podniku registrovaných nebo v příslušném případě schválených příslušným orgánem třetí země, které jsou na seznamu zařízení a podniků uvedených v článku 30; a

| e) | jsou během přepravy do místa vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, provázeny veterinárním osvědčením uvedeným ve sloupci „Osvědčení / vzory dokumentů“ v tabulce 1; nebo |
| --- | --- |

e)

jsou během přepravy do místa vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, provázeny veterinárním osvědčením uvedeným ve sloupci „Osvědčení / vzory dokumentů“ v tabulce 1; nebo

| f) | jsou v místě vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, předloženy společně s dokumentem, který odpovídá vzoru uvedenému ve sloupci „Osvědčení / vzory dokumentů“ v tabulce 2.“ |
| --- | --- |

f)

jsou v místě vstupu do Unie, v němž jsou prováděny veterinární kontroly, předloženy společně s dokumentem, který odpovídá vzoru uvedenému ve sloupci „Osvědčení / vzory dokumentů“ v tabulce 2.“

| — | V tabulce 2 se položka č. 17 nahrazuje tímto:











  „17 | Tavené/škvařené tuky pro určité účely mimo krmivový řetězec pro hospodářská zvířata | a) | V případě materiálů určených k výrobě bionafty:
  materiály kategorie 1, 2 a 3 uvedené v článcích 8, 9 a 10. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

V tabulce 2 se položka č. 17 nahrazuje tímto:

„17

Tavené/škvařené tuky pro určité účely mimo krmivový řetězec pro hospodářská zvířata

a)

V případě materiálů určených k výrobě bionafty:

materiály kategorie 1, 2 a 3 uvedené v článcích 8, 9 a 10.

| b) | V případě materiálů určených k výrobě obnovitelných paliv uvedených v bodě J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV:
  materiály kategorie 2 a 3 uvedené v článcích 9 a 10. |
| --- | --- |

b)

V případě materiálů určených k výrobě obnovitelných paliv uvedených v bodě J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV:

materiály kategorie 2 a 3 uvedené v článcích 9 a 10.

| c) | V případě materiálů určených pro organická hnojiva a půdní přídavky:
  materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. c) a d) a čl. 9 písm. f) bodě i) a materiály kategorie 3 uvedené v článku 10 kromě čl. 10 písm. c) a p). |
| --- | --- |

c)

V případě materiálů určených pro organická hnojiva a půdní přídavky:

materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. c) a d) a čl. 9 písm. f) bodě i) a materiály kategorie 3 uvedené v článku 10 kromě čl. 10 písm. c) a p).

| d) | V případě materiálů určených k jiným účelům:
  materiály kategorie 1 uvedené v čl. 8 písm. b), c) a d), materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. c) a d) a čl. 9 písm. f) bodě i) a materiály kategorie 3 uvedené v článku 10 kromě čl. 10 písm. c) a p). |
| --- | --- |

d)

V případě materiálů určených k jiným účelům:

materiály kategorie 1 uvedené v čl. 8 písm. b), c) a d), materiály kategorie 2 uvedené v čl. 9 písm. c) a d) a čl. 9 písm. f) bodě i) a materiály kategorie 3 uvedené v článku 10 kromě čl. 10 písm. c) a p).

Tavené/škvařené tuky musí splňovat požadavky stanovené v oddíle 9.

Třetí země uvedené v části 1 přílohy II nařízení (EU) č. 206/2010 a v případě materiálů z ryb třetí země uvedené v příloze II rozhodnutí 2006/766/ES.

Příloha XV kapitola 10 (B).“

| ii) | V oddíle 9 písm. a) se bod iii) nahrazuje tímto:






  „iii) | v případě materiálů určených k výrobě obnovitelných paliv uvedených v bodě J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV tohoto nařízení, materiálů kategorie 2 uvedených v článku 9 nařízení (ES) č. 1069/2009 a materiálů kategorie 3 uvedených v článku 10 uvedeného nařízení; |
| --- | --- | --- |

ii)

V oddíle 9 písm. a) se bod iii) nahrazuje tímto:

„iii)

v případě materiálů určených k výrobě obnovitelných paliv uvedených v bodě J oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV tohoto nařízení, materiálů kategorie 2 uvedených v článku 9 nařízení (ES) č. 1069/2009 a materiálů kategorie 3 uvedených v článku 10 uvedeného nařízení;

| iv) | v případě jiných materiálů kategorie 1 uvedených v čl. 8 písm. b), c) a d) nařízení (ES) č. 1069/2009, materiálů kategorie 2 uvedených v čl. 9 písm. c), d) a písm. f) bodě i) nařízení (ES) č. 1069/2009 nebo materiálů kategorie 3 kromě materiálů uvedených v čl. 10 písm. c) a p) uvedeného nařízení;“ |
| --- | --- |

iv)

v případě jiných materiálů kategorie 1 uvedených v čl. 8 písm. b), c) a d) nařízení (ES) č. 1069/2009, materiálů kategorie 2 uvedených v čl. 9 písm. c), d) a písm. f) bodě i) nařízení (ES) č. 1069/2009 nebo materiálů kategorie 3 kromě materiálů uvedených v čl. 10 písm. c) a p) uvedeného nařízení;“

| 9) | V příloze XV se kapitola 10 (B) nahrazuje tímto:
  „KAPITOLA 10 (B)

  Veterinární osvědčení


  pro tavené/škvařené tuky, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, určené k odeslání do Evropské unie nebo k tranzitu přes její území (2) |
| --- | --- |

9)

V příloze XV se kapitola 10 (B) nahrazuje tímto:

„KAPITOLA 10 (B)

Veterinární osvědčení

Veterinární osvědčení

pro tavené/škvařené tuky, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, určené k odeslání do Evropské unie nebo k tranzitu přes její území (2)

pro tavené/škvařené tuky, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, určené k odeslání do Evropské unie nebo k tranzitu přes její území

2

Image

Image

Image

Image

Image

| 10) | V kapitole III přílohy XVI se doplňuje nový oddíl 11, který zní:
  „Oddíl 11


  Úřední kontroly týkající se hydrolýzy s následným neškodným odstraněním

  Příslušný orgán provádí kontroly v místech, kde byla hydrolýza s následným neškodným odstraněním vykonána v souladu s bodem H oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV.
  Tyto kontroly zahrnují za účelem odsouhlasení množství odeslaných a neškodně odstraněných hydrolyzovaných materiálů kontrolu dokumentů:






  a) | týkající se množství materiálů, které jsou hydrolyzovány v daném místě; |
| --- | --- | --- |

10)

V kapitole III přílohy XVI se doplňuje nový oddíl 11, který zní:

„Oddíl 11

Oddíl 11

Úřední kontroly týkající se hydrolýzy s následným neškodným odstraněním

Úřední kontroly týkající se hydrolýzy s následným neškodným odstraněním

Příslušný orgán provádí kontroly v místech, kde byla hydrolýza s následným neškodným odstraněním vykonána v souladu s bodem H oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV.

Tyto kontroly zahrnují za účelem odsouhlasení množství odeslaných a neškodně odstraněných hydrolyzovaných materiálů kontrolu dokumentů:

a)

týkající se množství materiálů, které jsou hydrolyzovány v daném místě;

| b) | v zařízeních nebo podnicích, kde byly hydrolyzované materiály neškodně odstraněny. |
| --- | --- |

b)

v zařízeních nebo podnicích, kde byly hydrolyzované materiály neškodně odstraněny.

Kontroly se provádí pravidelně na základě posouzení rizika.

Během prvních dvanácti měsíců provozu se provede kontrolní prohlídka v místě, kde je kontejner určený k hydrolýze umístěn, a to po každém sběru hydrolyzovaného materiálu z kontejneru.

Po prvních dvanácti měsících provozu se provede kontrolní prohlídka v daném místě vždy, když je kontejner vyprázdněn a kontrolována nepřítomnost koroze a možný únik tekutých materiálů v souladu s bodem H písm. j) oddílu 2 kapitoly IV přílohy IV.“

---

(1)  BS EN 12880:2000, Charakterizace kalů – Stanovení veškerých látek a obsahu vody. Evropský výbor pro normalizaci.

1

(2)  Metoda podle CEN EN 459-2:2002, CEN/TC 51 – Cement a stavební vápna. Evropský výbor pro normalizaci.“

2

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/23

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 750/2011

ze dne 29. července 2011

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k tomu, že:

prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. července 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AR | 23,8 |
| ZA | 27,3 |
| ZZ | 25,6 |
| 0707 00 05 | TR | 100,6 |
| ZZ | 100,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,7 |
| ZZ | 111,7 |
| 0805 50 10 | AR | 64,9 |
| CL | 79,0 |
| TR | 60,0 |
| UY | 68,2 |
| ZA | 79,9 |
| ZZ | 70,4 |
| 0806 10 10 | CL | 54,3 |
| EG | 155,4 |
| MA | 137,5 |
| TN | 223,5 |
| TR | 175,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 135,9 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 83,5 |
| CL | 87,3 |
| CN | 77,5 |
| NZ | 110,7 |
| US | 131,3 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 109,2 |
| CN | 75,8 |
| NZ | 148,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 103,5 |
| 0809 10 00 | IL | 240,3 |
| TR | 174,5 |
| XS | 83,4 |
| ZZ | 166,1 |
| 0809 20 95 | CL | 267,8 |
| TR | 282,9 |
| ZZ | 275,4 |
| 0809 30 | TR | 174,8 |
| ZZ | 174,8 |
| 0809 40 05 | BA | 51,5 |
| IL | 148,6 |
| XS | 57,7 |
| ZA | 70,8 |
| ZZ | 82,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AR

23,8

ZA

27,3

ZZ

25,6

0707 00 05

TR

100,6

ZZ

100,6

0709 90 70

TR

111,7

ZZ

111,7

0805 50 10

AR

64,9

CL

79,0

TR

60,0

UY

68,2

ZA

79,9

ZZ

70,4

0806 10 10

CL

54,3

EG

155,4

MA

137,5

TN

223,5

TR

175,1

ZA

69,4

ZZ

135,9

0808 10 80

AR

93,7

BR

83,5

CL

87,3

CN

77,5

NZ

110,7

US

131,3

ZA

92,9

ZZ

96,7

0808 20 50

AR

74,9

CL

109,2

CN

75,8

NZ

148,5

ZA

109,1

ZZ

103,5

0809 10 00

IL

240,3

TR

174,5

XS

83,4

ZZ

166,1

0809 20 95

CL

267,8

TR

282,9

ZZ

275,4

0809 30

TR

174,8

ZZ

174,8

0809 40 05

BA

51,5

IL

148,6

XS

57,7

ZA

70,8

ZZ

82,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/25

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 751/2011

ze dne 29. července 2011,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) č. 728/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) č. 728/2011 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. července 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 194, 26.7.2011, s. 29.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 30. července 2011

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 49,99 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 56,48 | 0,53 |
| 1701 99 10 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 56,48 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,56 | 0,19 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

49,99

0,00

1701 11 90 (1)

49,99

0,00

1701 12 10 (1)

49,99

0,00

1701 12 90 (1)

49,99

0,00

1701 91 00 (2)

56,48

0,53

1701 99 10 (2)

56,48

0,00

1701 99 90 (2)

56,48

0,00

1702 90 95 (3)

0,56

0,19

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/27

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 752/2011

ze dne 29. července 2011,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin platné ode dne 1. srpna 2011

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (EU) č. 642/2010 ze dne 20. července 2010, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 se dovozní clo za produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002, ex 1005, jiná než hybridní osivo, a ex 1007, jiná než hybridy k setí, rovná intervenční ceně platné pro uvedené produkty při dovozu, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF platnou pro dotyčnou zásilku. Uvedené clo však nesmí překročit celní sazbu společného celního sazebníku.

| (2) | Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 se pro účely výpočtu dovozního cla podle odstavce 1 uvedeného článku pro uvedené produkty pravidelně stanoví reprezentativní dovozní ceny CIF.

| (3) | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010 je cenou pro výpočet dovozního cla produktů kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vysoce jakostní pšenice obecná), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90 denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5 uvedeného nařízení.

| (4) | Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. srpna 2011 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost, |
| --- | --- |

(4)

Je třeba stanovit dovozní cla použitelná ode dne 1. srpna 2011 až do doby, kdy budou stanovena nová dovozní cla a vstoupí v platnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Počínaje dnem 1. srpna 2011 jsou dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. srpna 2011.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla za produkty podle čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 použitelná ode dne 1. srpna 2011

| Kód KN | Popis zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICE tvrdá vysoké jakosti | 0,00 |
| střední jakosti | 0,00 |
| nízké jakosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICE obecná, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo | 0,00 |
| 1002 00 00 | ŽITO | 0,00 |
| 1005 10 90 | KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKUŘICE, jiná než osivo (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí | 0,00 |

Kód KN

Popis zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICE tvrdá vysoké jakosti

0,00

střední jakosti

0,00

nízké jakosti

0,00

1001 90 91

PŠENICE obecná, k setí

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICE obecná vysoké jakosti, jiná než osivo

0,00

1002 00 00

ŽITO

0,00

1005 10 90

KUKUŘICE, jiná než hybridní osivo

0,00

1005 90 00

KUKUŘICE, jiná než osivo (2)

0,00

1007 00 90

zrna ČIROKU, jiná než hybridy k setí

0,00

---

(1)  Pro zboží, které je do Unie dopravováno přes Atlantický oceán nebo Suezským průplavem může podle čl. 2 odst. 4 nařízení (EU) č. 642/2010 dovozce získat snížení cla ve výši:

| — | 3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází ve Středozemním moři nebo v Černém moři,

| — | 2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se přístav vykládky nachází v Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Finsku, Švédsku, Spojeném království nebo na atlantickém pobřeží Iberského poloostrova.

(2)  Dovozci může být poskytnuto paušální snížení ve výši 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 3 nařízení (EU) č. 642/2010.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel stanovených v příloze I

15.7.2011-28.7.2011

| 1. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenice obecná (1) | Kukuřice | Pšenice tvrdá, vysoké jakosti | Pšenice tvrdá, střední jakosti (2) | Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3) |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Kotace | 228,97 | 190,16 | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 386,59 | 376,59 | 356,59 |
| Prémie – Záliv | — | 21,69 | — | — | — |
| Prémie – Velká jezera | 57,12 | — | — | — | — |

1.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

(EUR/t)

Pšenice obecná (1)

Kukuřice

Pšenice tvrdá, vysoké jakosti

Pšenice tvrdá, střední jakosti (2)

Pšenice tvrdá, nízké jakosti (3)

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Kotace

228,97

190,16

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

386,59

376,59

356,59

Prémie – Záliv

—

21,69

—

—

—

Prémie – Velká jezera

57,12

—

—

—

—

| 2. | Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:






  Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 18,33 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam: | 49,88 EUR/t |

2.

Průměry za referenční období podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 642/2010:

Náklady za přepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

18,33 EUR/t

Náklady za přepravu: Velká jezera–Rotterdam:

49,88 EUR/t

---

(1)  Kladná prémie 14 EUR/t zahrnuta (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(2)  Záporná prémie 10 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

(3)  Záporná prémie 30 EUR/t (čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 642/2010).

---

SMĚRNICE

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/30

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/73/EU

ze dne 29. července 2011,

kterou se mění přílohy I a V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES o názvech textilií za účelem jejich přizpůsobení technickému pokroku

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2008/121/ES stanoví pravidla pro označování výrobků etiketami nebo jiné označování podle obsahu textilních vláken za účelem ochrany zájmů spotřebitele. Textilní výrobky mohou být uváděny na trh v Unii, pouze pokud jsou v souladu s ustanoveními uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2008/121/ES stanoví pravidla pro označování výrobků etiketami nebo jiné označování podle obsahu textilních vláken za účelem ochrany zájmů spotřebitele. Textilní výrobky mohou být uváděny na trh v Unii, pouze pokud jsou v souladu s ustanoveními uvedené směrnice.

| (2) | S ohledem na nedávná zjištění technické pracovní skupiny je pro účely přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku nezbytné přidat na seznam vláken v přílohách I a V uvedené směrnice vlákno polypropylen/polyamid/bikomponent. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na nedávná zjištění technické pracovní skupiny je pro účely přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku nezbytné přidat na seznam vláken v přílohách I a V uvedené směrnice vlákno polypropylen/polyamid/bikomponent.

| (3) | Směrnice 2008/121/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2008/121/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (4) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 2008/121/ES se mění takto:

| 1) | V příloze I se doplňuje nový řádek 49, který zní:







  „49. | polypropylen/polyamid/bikomponent | bikomponentní vlákno obsahující 10 % až 25 % hmot. polyamidových fibril zabudovaných v polypropylenové matrici“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V příloze I se doplňuje nový řádek 49, který zní:

„49.

polypropylen/polyamid/bikomponent

bikomponentní vlákno obsahující 10 % až 25 % hmot. polyamidových fibril zabudovaných v polypropylenové matrici“

| 2) | V příloze V se doplňuje nová položka 49, která zní:







  „49. | polypropylen/polyamid/bikomponent | 1,00“. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V příloze V se doplňuje nová položka 49, která zní:

„49.

polypropylen/polyamid/bikomponent

1,00“.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. července 2012. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 29.

1

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/32

---

SMĚRNICE KOMISE 2011/74/EU

ze dne 29. července 2011,

kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/73/ES ze dne 16. prosince 1996 o některých metodách kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken (1), a zejména na článek 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (2) vyžaduje označování etiketami k určení materiálového složení textilních výrobků spolu s prováděním kontrol shody těchto výrobků s údaji na etiketě prostřednictvím analýzy. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/121/ES ze dne 14. ledna 2009 o názvech textilií (2) vyžaduje označování etiketami k určení materiálového složení textilních výrobků spolu s prováděním kontrol shody těchto výrobků s údaji na etiketě prostřednictvím analýzy.

| (2) | Směrnice 96/73/ES stanoví jednotné metody kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 96/73/ES stanoví jednotné metody kvantitativní analýzy dvousložkových směsí textilních vláken.

| (3) | Na základě nejnovějších poznatků technické pracovní skupiny došlo k přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku tím, že do seznamu vláken v přílohách I a V uvedené směrnice bylo doplněno vlákno polypropylen/polyamid/bikomponent. |
| --- | --- |

(3)

Na základě nejnovějších poznatků technické pracovní skupiny došlo k přizpůsobení směrnice 2008/121/ES technickému pokroku tím, že do seznamu vláken v přílohách I a V uvedené směrnice bylo doplněno vlákno polypropylen/polyamid/bikomponent.

| (4) | Je proto třeba definovat jednotné metody zkoušek pro polypropylen/polyamid/bikomponent. |
| --- | --- |

(4)

Je proto třeba definovat jednotné metody zkoušek pro polypropylen/polyamid/bikomponent.

| (5) | Směrnice 96/73/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 96/73/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro směrnice o názvech a označování textilií etiketami,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha II směrnice 96/73/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. července 2012. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 32, 3.2.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 19, 23.1.2009, s. 29.

2

---

PŘÍLOHA

Příloha II kapitola 2 směrnice 96/73/ES se mění takto:

| 1) | Souhrnná tabulka se nahrazuje tímto:
  „2.   SOUHRNNÁ TABULKA








  Metoda | Oblast použití (1) | Činidlo |
| --- | --- | --- | --- |
| Rozpustná složka | Nerozpustná složka |
| 1. | Acetát | Další stanovená vlákna | Aceton |
| 2. | Stanovená proteinová vlákna | Další stanovená vlákna | Chlornan |
| 3. | Viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken | Další stanovená vlákna | Kyselina mravenčí a chlorid zinečnatý |
| 4. | Polyamid nebo nylon | Další stanovená vlákna | Kyselina mravenčí, 80 % hmot. |
| 5. | Acetát | Další stanovená vlákna | Benzylalkohol |
| 6. | Triacetát nebo polyaktid | Další stanovená vlákna | Dichlormetan |
| 7. | Stanovená celulózová vlákna | Další stanovená vlákna | Kyselina sírová, 75 % hmot. |
| 8. | Akrylová vlákna, stanovená modakrylová vlákna nebo stanovená chlorovlákna | Další stanovená vlákna | Dimetylformamid |
| 9. | Stanovená chlorovlákna | Další stanovená vlákna | Sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % obj. |
| 10. | Acetát | Další stanovená vlákna | Bezvodá (ledová) kyselina octová |
| 11. | Hedvábí, polyamid nebo nylon | Další stanovená vlákna | Kyselina sírová, 75 % hmot. |
| 12. | Juta | Stanovená živočišná vlákna | Metoda určující obsah dusíku |
| 13. | Polypropylen | Další stanovená vlákna | Xylen |
| 14. | Stanovená vlákna | Další stanovená vlákna | Metoda s koncentrovanou kyselinou sírovou |
| 15. | Chlorovlákna, stanovená modakrylová, stanovená elastanová, acetátová, triacetátová vlákna | Další stanovená vlákna | Cyklohexanon |
| 16. | Melamin | Další stanovená vlákna | Horká kyselina mravenčí, 90 % hmot. |

1)

Souhrnná tabulka se nahrazuje tímto:

„2.   SOUHRNNÁ TABULKA

Metoda

Oblast použití (1)

Činidlo

Rozpustná složka

Nerozpustná složka

1.

Acetát

Další stanovená vlákna

Aceton

2.

Stanovená proteinová vlákna

Další stanovená vlákna

Chlornan

3.

Viskóza, měďnatá vlákna nebo stanovené typy modalových vláken

Další stanovená vlákna

Kyselina mravenčí a chlorid zinečnatý

4.

Polyamid nebo nylon

Další stanovená vlákna

Kyselina mravenčí, 80 % hmot.

5.

Acetát

Další stanovená vlákna

Benzylalkohol

6.

Triacetát nebo polyaktid

Další stanovená vlákna

Dichlormetan

7.

Stanovená celulózová vlákna

Další stanovená vlákna

Kyselina sírová, 75 % hmot.

8.

Akrylová vlákna, stanovená modakrylová vlákna nebo stanovená chlorovlákna

Další stanovená vlákna

Dimetylformamid

9.

Stanovená chlorovlákna

Další stanovená vlákna

Sirouhlík/aceton, 55,5/44,5 % obj.

10.

Acetát

Další stanovená vlákna

Bezvodá (ledová) kyselina octová

11.

Hedvábí, polyamid nebo nylon

Další stanovená vlákna

Kyselina sírová, 75 % hmot.

12.

Juta

Stanovená živočišná vlákna

Metoda určující obsah dusíku

13.

Polypropylen

Další stanovená vlákna

Xylen

14.

Stanovená vlákna

Další stanovená vlákna

Metoda s koncentrovanou kyselinou sírovou

15.

Chlorovlákna, stanovená modakrylová, stanovená elastanová, acetátová, triacetátová vlákna

Další stanovená vlákna

Cyklohexanon

16.

Melamin

Další stanovená vlákna

Horká kyselina mravenčí, 90 % hmot.

| 2) | V metodě č. 1 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), lnem (7), konopím (8), jutou (9), manilským konopím (10), alfou (11), kokosovým vláknem (12), broomem (13), ramií (14), sisalem (15), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), proteinem (23), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

2)

V metodě č. 1 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), lnem (7), konopím (8), jutou (9), manilským konopím (10), alfou (11), kokosovým vláknem (12), broomem (13), ramií (14), sisalem (15), měďnatými vlákny (21), modalovými vlákny (22), proteinem (23), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Tuto metodu nelze za žádných okolností použít pro ta acetátová vlákna, která byla na povrchu deacetylována.“

| 3) | V metodě č. 2 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:






  „2. | bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastanem (43), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

3)

V metodě č. 2 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:

„2.

bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), viskózou (25), akrylem (26), chlorovlákny (27), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastanem (43), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Jsou-li přítomna rozdílná proteinová vlákna, udává metoda jejich celkové množství, nikoli však jejich jednotlivá množství.“

| 4) | Metoda č. 3 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „VISKÓZA, MĚĎNATÁ VLÁKNA NEBO STANOVENÉ TYPY MODALOVÝCH VLÁKEN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím kyseliny mravenčí a chloridu zinečnatého)“ |
| --- | --- | --- |

4)

Metoda č. 3 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„VISKÓZA, MĚĎNATÁ VLÁKNA NEBO STANOVENÉ TYPY MODALOVÝCH VLÁKEN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím kyseliny mravenčí a chloridu zinečnatého)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | bavlnou (5), polypropylenem (37), elastolefinem (47) a melaminem (48). |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

bavlnou (5), polypropylenem (37), elastolefinem (47) a melaminem (48).

Je-li zjištěna přítomnost modalových vláken, provede se předběžná zkouška, aby se zjistilo, zda jsou v činidle rozpustná.

Tuto metodu nelze použít pro směsi, v nichž by byla bavlna silně chemicky degradována nebo v nichž jsou viskózová nebo měďnatá vlákna nedokonale rozpustná vzhledem k přítomnosti určitých barviv nebo úprav, které nemohou být zcela odstraněny.“;

| c) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou bavlny, pro kterou hodnota „d“ = 1,02, a melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

c)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00 s výjimkou bavlny, pro kterou hodnota „d“ = 1,02, a melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| 5) | Metoda č. 5 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „ACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím benzylalkoholu)“ |
| --- | --- | --- |

5)

Metoda č. 5 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„ACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím benzylalkoholu)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | triacetátem (24), polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“ |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

triacetátem (24), polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“

| 6) | Metoda č. 6 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „TRIACETÁTOVÁ NEBO POLYLAKTIDOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím dichlormetanu)“ |
| --- | --- | --- |

6)

Metoda č. 6 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„TRIACETÁTOVÁ NEBO POLYLAKTIDOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím dichlormetanu)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Poznámka

Triacetátová vlákna, která byla získána úpravou vedoucí k částečné hydrolýze, přestala být úplně rozpustná v daném činidle. V takovém případě není metoda použitelná.“

| 7) | Metoda č. 7 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „STANOVENÁ CELULÓZOVÁ VLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)“ |
| --- | --- | --- |

7)

Metoda č. 7 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„STANOVENÁ CELULÓZOVÁ VLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“;

| c) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

c)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro který hodnota „d“ = 1,01.“

| 8) | V metodě č. 8 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

8)

V metodě č. 8 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), elastomultiesterem (46), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Tato metoda je rovněž použitelná pro akrylová a stanovená modakrylová vlákna upravená kovokomplexními barvivy, avšak není použitelná pro vlákna barvená s dodatečným chromováním.“

| 9) | V metodě č. 9 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:






  „2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

9)

V metodě č. 9 se bod 1 oddíl 2 nahrazuje tímto:

„2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), hedvábím (4), bavlnou (5), měďnatými vlákny (21), modalem (22), viskózou (25), akrylem (26), polyamidem nebo nylonem (30), polyesterem (35), polypropylenem (37), skleněnými vlákny (44), elastomultiesterem (46), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Přesahuje-li obsah vlny nebo hedvábí ve směsi 25 %, musí být použita metoda č. 2.

Přesahuje-li obsah polyamidu nebo nylonu ve směsi 25 %, musí být použita metoda č. 4.“

| 10) | Metoda č. 10 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „ACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím bezvodé (ledové) kyseliny octové)“ |
| --- | --- | --- |

10)

Metoda č. 10 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„ACETÁTOVÁ A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím bezvodé (ledové) kyseliny octové)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými, polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“ |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

stanovenými chlorovlákny (27), zejména polyvinylchloridovými vlákny, též dodatečně chlorovanými, polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“

| 11) | Metoda č. 11 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „HEDVÁBÍ NEBO POLYAMID A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)“ |
| --- | --- | --- |

11)

Metoda č. 11 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„HEDVÁBÍ NEBO POLYAMID A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím 75 % hmot. kyseliny sírové)“

| b) | bod 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   OBLAST POUŽITÍ
  Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:






  1. | hedvábí (4) nebo polyamidu nebo nylonu (30)
  s |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 se nahrazuje tímto:

„1.   OBLAST POUŽITÍ

Tato metoda je použitelná, po odstranění nevlákenných látek, pro dvousložkové směsi:

1.

hedvábí (4) nebo polyamidu nebo nylonu (30)

s

| 2. | vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“ |
| --- | --- |

2.

vlnou (1), zvířecími chlupy (2 a 3), polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).“

| c) | bod 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   PODSTATA METODY
  Hedvábné nebo polyamidové nebo nylonové vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí 75 % hmot. kyseliny sírové.
  Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží. Jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchého hedvábí nebo polyamidu nebo nylonu se zjistí rozdílem.“ |
| --- | --- |

c)

bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.   PODSTATA METODY

Hedvábné nebo polyamidové nebo nylonové vlákno se ze známé suché hmotnosti směsi uvolní pomocí 75 % hmot. kyseliny sírové.

Zbytek se shromáždí, promyje, usuší a zváží. Jeho hmotnost, v případě potřeby opravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché hmotnosti směsi. Procentuální podíl suchého hedvábí nebo polyamidu nebo nylonu se zjistí rozdílem.“

| d) | bod 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   POSTUP ZKOUŠKY
  Při zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto: | Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml 75 % hmot. kyseliny sírové na 1 g vzorku a baňka se zazátkuje. Důkladně se protřepe a nechá se stát 30 minut při pokojové teplotě. Opět se protřepe a nechá se stát 30 minut. Naposledy se protřepe a obsah baňky se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Zbývající vlákna se z baňky vypláchnou 75% kyselinou sírovou. Zbytek v kelímku se postupně promyje 50 ml zředěné kyseliny sírové, 50 ml vody a 50 ml zředěného čpavku. Vlákna se před odsáváním ponechávají vždy ve styku s kapalinou po dobu asi 10 minut. Nakonec se vlákna propláchnou vodou, přičemž se ponechají ve styku s vodou po dobu asi 30 minut. Kapalina se odsaje, kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží. |
| --- | --- | --- |

d)

bod 4 se nahrazuje tímto:

„4.   POSTUP ZKOUŠKY

Při zkoušce se dodržují postupy popsané v obecných ustanoveních a postupuje se takto:

Ke vzorku obsaženému v Erlenmeyerově baňce se zabroušenou skleněnou zátkou o objemu nejméně 200 ml se přidá 100 ml 75 % hmot. kyseliny sírové na 1 g vzorku a baňka se zazátkuje. Důkladně se protřepe a nechá se stát 30 minut při pokojové teplotě. Opět se protřepe a nechá se stát 30 minut. Naposledy se protřepe a obsah baňky se filtruje zváženým filtračním kelímkem. Zbývající vlákna se z baňky vypláchnou 75% kyselinou sírovou. Zbytek v kelímku se postupně promyje 50 ml zředěné kyseliny sírové, 50 ml vody a 50 ml zředěného čpavku. Vlákna se před odsáváním ponechávají vždy ve styku s kapalinou po dobu asi 10 minut. Nakonec se vlákna propláchnou vodou, přičemž se ponechají ve styku s vodou po dobu asi 30 minut. Kapalina se odsaje, kelímek a zbytek se usuší, ochladí a zváží.

| | V případě dvousložkových směsí polyamidu s polypropylen/polyamid/bikomponentem se po filtrování vláken zváženým filtračním kelímkem a před použitím popsaného postupu propláchnutí zbytek ve filtračním kelímku vždy dvakrát promyje 50 ml 75% kyseliny sírové.“ |
| --- | --- |

V případě dvousložkových směsí polyamidu s polypropylen/polyamid/bikomponentem se po filtrování vláken zváženým filtračním kelímkem a před použitím popsaného postupu propláchnutí zbytek ve filtračním kelímku vždy dvakrát promyje 50 ml 75% kyseliny sírové.“

| e) | body 5 a 6 se nahrazují tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou vlny, pro kterou hodnota „d“ = 0,985, polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro který hodnota „d“ = 1,005, a melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.
  6.   PRECIZNOST
  U homogenní směsi textilních materiálů činí povolený kritický rozdíl mezi výsledky získanými touto metodou nejvýše ± 1 při 95% pravděpodobnosti, s výjimkou dvousložkových směsí polyamidu s polypropylen/polyamid/bikomponentem, u nichž povolený kritický rozdíl mezi výsledky je nejvýše ± 2.“ |
| --- | --- |

e)

body 5 a 6 se nahrazují tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou vlny, pro kterou hodnota „d“ = 0,985, polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro který hodnota „d“ = 1,005, a melaminu, pro který hodnota „d“ = 1,01.

6.   PRECIZNOST

U homogenní směsi textilních materiálů činí povolený kritický rozdíl mezi výsledky získanými touto metodou nejvýše ± 1 při 95% pravděpodobnosti, s výjimkou dvousložkových směsí polyamidu s polypropylen/polyamid/bikomponentem, u nichž povolený kritický rozdíl mezi výsledky je nejvýše ± 2.“

| 12) | Metoda č. 14 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „STANOVENÁ VLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím koncentrované kyseliny sírové)“ |
| --- | --- | --- |

12)

Metoda č. 14 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„STANOVENÁ VLÁKNA A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím koncentrované kyseliny sírové)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | chlorovlákny (27) založenými na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovanými, polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49). |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

chlorovlákny (27) založenými na homopolymerech vinylchloridu, též dodatečně chlorovanými, polypropylenem (37), elastolefinem (47), melaminem (48) a polypropylen/polyamid/bikomponentem (49).

Uvedená modakrylová vlákna jsou ta, která dávají čirý roztok po ponoření do koncentrované kyseliny sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84).

Tuto metodu lze použít místo metod č. 8 a 9.“

| c) | bod 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   PODSTATA METODY
  Složky jiné než chlorovlákna, polypropylen, elastolefin, melamin nebo polypropylen/polyamid/bikomponent (tj. vlákna uvedená v odstavci 1.1) se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v koncentrované kyselině sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84). Zbytek po rozpouštění skládající se z chlorovláken, polypropylenu, elastolefinu, melaminu nebo polypropylen/polyamid/bikomponentu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby upravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché navážky vzorku. Procentuální podíl druhé složky se vypočte z rozdílu hmotnosti.“ |
| --- | --- |

c)

bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.   PODSTATA METODY

Složky jiné než chlorovlákna, polypropylen, elastolefin, melamin nebo polypropylen/polyamid/bikomponent (tj. vlákna uvedená v odstavci 1.1) se odstraní ze suché navážky vzorku rozpouštěním v koncentrované kyselině sírové (relativní hustota při teplotě 20 °C: 1,84). Zbytek po rozpouštění skládající se z chlorovláken, polypropylenu, elastolefinu, melaminu nebo polypropylen/polyamid/bikomponentu se shromáždí, promyje, usuší a zváží; jeho hmotnost, v případě potřeby upravená, se vyjádří jako procentuální podíl ze suché navážky vzorku. Procentuální podíl druhé složky se vypočte z rozdílu hmotnosti.“

| d) | bod 5 se nahrazuje tímto:
  „5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ
  Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou melaminu a polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro které hodnota „d“ = 1,01.“ |
| --- | --- |

d)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.   VÝPOČET A VYJÁDŘENÍ VÝSLEDKŮ

Výsledky se vypočtou podle obecných ustanovení. Hodnota „d“ je 1,00, s výjimkou melaminu a polypropylen/polyamid/bikomponentu, pro které hodnota „d“ = 1,01.“

| 13) | Metoda č. 16 se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA


  (Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)“ |
| --- | --- | --- |

13)

Metoda č. 16 se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„MELAMIN A DALŠÍ STANOVENÁ VLÁKNA

(Metoda s použitím horké kyseliny mravenčí)“

| b) | bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | bavlnou (5), aramidem (31) a polypropylenem (37).“ |
| --- | --- | --- |

b)

bod 1 oddíl 2 se nahrazuje tímto:

„2.

bavlnou (5), aramidem (31) a polypropylenem (37).“

---

(1)  Podrobný seznam vláken je uveden u každé metody.“

---

ROZHODNUTÍ

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/37

---

ROZHODNUTÍ RADY 2011/483/SZBP

ze dne 28. července 2011,

kterým se mění a prodlužuje platnost rozhodnutí 2010/96/SZBP o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 15. února 2010 přijala Rada rozhodnutí Rady 2010/96/SZBP o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. února 2010 přijala Rada rozhodnutí Rady 2010/96/SZBP o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (1).

| (2) | Dne 31. března 2010 přijala Rada rozhodnutí Rady 2010/197/SZBP o zahájení vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia) (2). |
| --- | --- |

(2)

Dne 31. března 2010 přijala Rada rozhodnutí Rady 2010/197/SZBP o zahájení vojenské mise Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil (EUTM Somalia) (2).

| (3) | Dne 20. července 2011 schválila Rada revidovanou koncepci řešení krize pro misi EUTM Somalia. |
| --- | --- |

(3)

Dne 20. července 2011 schválila Rada revidovanou koncepci řešení krize pro misi EUTM Somalia.

| (4) | Dne 28. dubna 2011 uvedl generální tajemník OSN ve své zprávě S/2011/277 určené Radě bezpečnosti OSN, že byla posílena kontrola nad územím a bylo dosaženo pokroku v bezpečnostní oblasti, a zmínil výcvik poskytovaný Evropskou unií. Generální tajemník OSN doporučuje zaměřit se na další rozvoj institucí somálského bezpečnostního sektoru, a zejména doporučuje zlepšit velitelské a řídicí struktury národních bezpečnostních sil. |
| --- | --- |

(4)

Dne 28. dubna 2011 uvedl generální tajemník OSN ve své zprávě S/2011/277 určené Radě bezpečnosti OSN, že byla posílena kontrola nad územím a bylo dosaženo pokroku v bezpečnostní oblasti, a zmínil výcvik poskytovaný Evropskou unií. Generální tajemník OSN doporučuje zaměřit se na další rozvoj institucí somálského bezpečnostního sektoru, a zejména doporučuje zlepšit velitelské a řídicí struktury národních bezpečnostních sil.

| (5) | Dne 21. dubna 2011 předložil předseda Komise Africké unie (dále jen „AU“) Radě pro mír a bezpečnost svou zprávu o situaci v Somálsku. Zdůraznil výsledky v bezpečnostní oblasti a požádal o pokračování výcvikové podpory. |
| --- | --- |

(5)

Dne 21. dubna 2011 předložil předseda Komise Africké unie (dále jen „AU“) Radě pro mír a bezpečnost svou zprávu o situaci v Somálsku. Zdůraznil výsledky v bezpečnostní oblasti a požádal o pokračování výcvikové podpory.

| (6) | V dopise ze dne 4. května 2011 určeném vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ocenil somálský premiér jménem prozatímní federální vlády podporu EU a znovu potvrdil plné odhodlání somálské prozatímní federální vlády vybudovat velitelskou a řídicí strukturu národních bezpečnostních sil, chránit civilní obyvatelstvo a začlenit do národních bezpečnostních sil různé milice a ozbrojené skupiny. |
| --- | --- |

(6)

V dopise ze dne 4. května 2011 určeném vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ocenil somálský premiér jménem prozatímní federální vlády podporu EU a znovu potvrdil plné odhodlání somálské prozatímní federální vlády vybudovat velitelskou a řídicí strukturu národních bezpečnostních sil, chránit civilní obyvatelstvo a začlenit do národních bezpečnostních sil různé milice a ozbrojené skupiny.

| (7) | Ocenění ze strany prozatímní federální vlády bylo znovu zopakováno na zasedání Společného bezpečnostního výboru dne 23. června 2011 v Kampale. |
| --- | --- |

(7)

Ocenění ze strany prozatímní federální vlády bylo znovu zopakováno na zasedání Společného bezpečnostního výboru dne 23. června 2011 v Kampale.

| (8) | Na společném poradním zasedání Politického a bezpečnostního výboru EU a Politického a bezpečnostního výboru AU konaném dne 10. května 2011 v Addis Abebě vyjádřila AU uspokojení nad podporou, kterou mise EUTM Somalia poskytuje při budování profesionálních a sjednocených somálských bezpečnostních sil. |
| --- | --- |

(8)

Na společném poradním zasedání Politického a bezpečnostního výboru EU a Politického a bezpečnostního výboru AU konaném dne 10. května 2011 v Addis Abebě vyjádřila AU uspokojení nad podporou, kterou mise EUTM Somalia poskytuje při budování profesionálních a sjednocených somálských bezpečnostních sil.

| (9) | Ugandské politické a vojenské orgány vyjádřily uspokojení nad partnerstvím s EU (a Spojenými státy americkými) a svou ochotu pokračovat ve výcviku. |
| --- | --- |

(9)

Ugandské politické a vojenské orgány vyjádřily uspokojení nad partnerstvím s EU (a Spojenými státy americkými) a svou ochotu pokračovat ve výcviku.

| (10) | V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní provádění tohoto rozhodnutí, a proto se nepodílí na financování této operace. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní provádění tohoto rozhodnutí, a proto se nepodílí na financování této operace.

| (11) | Mise EUTM Somalia by měla být prodloužena, |
| --- | --- |

(11)

Mise EUTM Somalia by měla být prodloužena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí Rady 2010/96/SZBP se mění takto:

| 1) | V článku 1 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
  „1.   S cílem i nadále přispívat k posílení somálské prozatímní federální vlády jakožto fungující vlády, která slouží všem somálským občanům, přispívá vojenská výcviková mise EU (EUTM Somalia) k rozvoji somálského bezpečnostního sektoru poskytováním vojenského výcviku národním bezpečnostním silám. Výcvik se zaměří na rozvoj velení a řízení a specializovaných schopností a na schopnosti somálských národních bezpečnostních sil zajišťovat vlastní výcvik, přičemž cílem je předat znalosti EU v oblasti výcviku místním aktérům. Mise EUTM Somalia i nadále působí v úzké spolupráci a koordinaci s dalšími aktéry mezinárodního společenství, zejména s OSN, misí AMISOM a Spojenými státy americkými a Ugandou, jak bylo dohodnuto s prozatímní federální vládou.
  2.   Vojenský výcvik ze strany EU se za tímto účelem i nadále uskutečňuje převážně v Ugandě, v souladu s politickým cílem mise EU, kterým je přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil a který je stanoven v revidované koncepci řešení krize, jak ji schválila Rada dne 20. července 2011. Složky mise EUTM Somalia mají také základnu v Nairobi a Bruselu.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   S cílem i nadále přispívat k posílení somálské prozatímní federální vlády jakožto fungující vlády, která slouží všem somálským občanům, přispívá vojenská výcviková mise EU (EUTM Somalia) k rozvoji somálského bezpečnostního sektoru poskytováním vojenského výcviku národním bezpečnostním silám. Výcvik se zaměří na rozvoj velení a řízení a specializovaných schopností a na schopnosti somálských národních bezpečnostních sil zajišťovat vlastní výcvik, přičemž cílem je předat znalosti EU v oblasti výcviku místním aktérům. Mise EUTM Somalia i nadále působí v úzké spolupráci a koordinaci s dalšími aktéry mezinárodního společenství, zejména s OSN, misí AMISOM a Spojenými státy americkými a Ugandou, jak bylo dohodnuto s prozatímní federální vládou.

2.   Vojenský výcvik ze strany EU se za tímto účelem i nadále uskutečňuje převážně v Ugandě, v souladu s politickým cílem mise EU, kterým je přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil a který je stanoven v revidované koncepci řešení krize, jak ji schválila Rada dne 20. července 2011. Složky mise EUTM Somalia mají také základnu v Nairobi a Bruselu.“

| 2) | V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Velitelem mise EU je s účinkem ode dne 9. srpna 2011 jmenován plukovník Michael BEARY.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Velitelem mise EU je s účinkem ode dne 9. srpna 2011 jmenován plukovník Michael BEARY.“

| 3) | Článek 10 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:
  „2.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU na období do 9. srpna 2011 se stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 60 %.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 10 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU na období do 9. srpna 2011 se stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 60 %.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „3.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU na období od 9. srpna 2011 stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 30 %.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU na období od 9. srpna 2011 stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 30 %.“

| 4) | V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Vojenská mise EU končí v roce 2012 po dvou po sobě jdoucích šestiměsíčních výcvikových cyklech a po přesunu jednotek a personálu EU do Evropy.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Vojenská mise EU končí v roce 2012 po dvou po sobě jdoucích šestiměsíčních výcvikových cyklech a po přesunu jednotek a personálu EU do Evropy.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 28. července 2011.

Za Radu

předseda

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  Úř. věst. L 44, 19.2.2010, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 33.

2

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/39 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/39

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. července 2011

o úpravě informací o lokalitách pro síť Natura 2000

(oznámeno pod číslem K(2011) 4892)

(2011/484/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (2), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 3 odst. 1 směrnice 92/43/EHS síť Natura 2000 zahrne i zvláště chráněná území označená členskými státy podle směrnice Rady 79/409/EHS (3). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 3 odst. 1 směrnice 92/43/EHS síť Natura 2000 zahrne i zvláště chráněná území označená členskými státy podle směrnice Rady 79/409/EHS (3).

| (2) | Je třeba, aby formát u každé lokality Natura 2000 uváděl mapu lokality, název, zeměpisnou polohu, rozlohu a údaje vyplývající z použití kritérií pro výběr lokality. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba, aby formát u každé lokality Natura 2000 uváděl mapu lokality, název, zeměpisnou polohu, rozlohu a údaje vyplývající z použití kritérií pro výběr lokality.

| (3) | Formát slouží jako dokumentace sítě Natura 2000. |
| --- | --- |

(3)

Formát slouží jako dokumentace sítě Natura 2000.

| (4) | Obsah standardního formuláře údajů o síti Natura 2000 je třeba pravidelně aktualizovat na základě nejlepších dostupných informací o každé lokalitě sítě, aby Komise mohla plnit koordinační úlohu a aby mohla v souladu s článkem 9 směrnice 92/43/EHS pravidelně přezkoumávat, jak síť NATURA 2000 přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(4)

Obsah standardního formuláře údajů o síti Natura 2000 je třeba pravidelně aktualizovat na základě nejlepších dostupných informací o každé lokalitě sítě, aby Komise mohla plnit koordinační úlohu a aby mohla v souladu s článkem 9 směrnice 92/43/EHS pravidelně přezkoumávat, jak síť NATURA 2000 přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 2 a 3 uvedené směrnice.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 směrnice 92/43/EHS, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 20 směrnice 92/43/EHS,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Formát pro předávání informací o síti Natura 2000 s názvem „Standardní formulář údajů o síti Natura 2000“ je stanoven v příloze.

Článek 2

Rozhodnutí Komise 97/266/ES (4) se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 11. července 2011.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

1

(2)  Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7.

2

(3)  Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 107, 24.4.1997, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA

STANDARDNÍ FORMULÁŘ

ÚDAJŮ O SÍTI NATURA 2000

Směrnice Rady 2009/147/ES o ochraně volně žijících ptáků a směrnice Rady 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin

STANDARDNÍ FORMULÁŘ ÚDAJŮ

Pro oblasti zvláštní ochrany (SPA), navržené lokality významné pro Společenství (pSCI), lokality významné pro Společenství (SCI) a zvláštní oblasti ochrany (SAC)

1.   IDENTIFIKACE LOKALITY

Image

2.   ZEMĚPISNÁ POLOHA LOKALITY

Image

3.   EKOLOGICKÉ INFORMACE

Image

Image

Image

4.   POPIS LOKALITY

Image

Image

5.   OCHRANNÝ STATUS LOKALITY (NEPOVINNÝ ÚDAJ)

Image

6.   PÉČE O LOKALITU

Image

7.   MAPA LOKALITY

Image

STANDARDNÍ FORMULÁŘ ÚDAJŮ

VYSVĚTLIVKY

OBSAH

ÚVOD

| 1. | IDENTIFIKACE LOKALITY |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Typ lokality |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kód lokality |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Název lokality |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Datum prvního vyplnění údajů |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Datum aktualizace |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Respondent |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Data označení lokality a jejího vyhlášení/klasifikace |
| --- | --- |

1.7

| 2. | POLOHA LOKALITY |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Poloha středu lokality |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Rozloha plochy lokality |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Procentní podíl mořské oblasti v lokalitě |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Délka lokality (nepovinný údaj) |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kód a název správního regionu |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Biogeografická oblast (biogeografické oblasti) |
| --- | --- |

2.6

| 3. | EKOLOGICKÉ INFORMACE |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Typy stanovišť přítomných v dané lokalitě a hodnocení lokality z hlediska těchto stanovišť |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Druhy, na něž se vztahuje článek 4 směrnice 2009/147/ES, a druhy uvedené v příloze II směrnice 92/43/EHS a hodnocení lokality z hlediska těchto druhů |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jiné významné rostlinné a živočišné druhy (nepovinný údaj) |
| --- | --- |

3.3

| 4. | POPIS LOKALITY |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Obecný charakter lokality |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kvalita a význam |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Hrozby, tlaky a činnosti, které mají dopad na lokalitu |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vlastnictví (nepovinný údaj) |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Dokumentace (nepovinný údaj) |
| --- | --- |

4.5

| 5. | OCHRANNÝ STATUS LOKALITY (NEPOVINNÝ ÚDAJ) |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Ochranný status na celostátní a regionální úrovni |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Vztah popisované lokality k jiným lokalitám (sousední lokality a lokality jiného typu vyhlášení) |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vyhlášení lokality |
| --- | --- |

5.3

| 6. | PÉČE O LOKALITU |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Subjekt odpovědný za péči o lokalitu |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Plán péče |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ochranná opatření (nepovinný údaj) |
| --- | --- |

6.3

| 7. | MAPA LOKALITY |
| --- | --- |

7.

Dodatek

Seznam zkratek:

| ES | Evropská společenství |
| --- | --- |
| EHS | Evropské hospodářské společenství |
| GIS | geografický informační systém |
| INSPIRE | infrastruktura pro prostorové informace v Evropě |
| pSCI | navržená lokalita významná pro Společenství |
| SCI | lokalita významná pro Společenství |
| SAC | zvláštní oblast ochrany |
| SDF | standardní formulář údajů |
| SPA | oblast zvláštní ochrany |

ES

Evropská společenství

EHS

Evropské hospodářské společenství

GIS

geografický informační systém

INSPIRE

infrastruktura pro prostorové informace v Evropě

pSCI

navržená lokalita významná pro Společenství

SCI

lokalita významná pro Společenství

SAC

zvláštní oblast ochrany

SDF

standardní formulář údajů

SPA

oblast zvláštní ochrany

ÚVOD

NATURA 2000 je ekologická síť pro ochranu druhů volně žijících zvířat a planě rostoucích rostlin a přírodních stanovišť významných pro Společenství v rámci Unie. Tvoří ji lokality klasifikované podle směrnice o ptácích, která byla poprvé přijata v roce 1979 (směrnice 2009/147/ES), a směrnice o stanovištích přijaté v roce 1992 (směrnice 92/43/EHS).

Pro úspěch sítě NATURA 2000 má zásadní význam úroveň informací o stanovištích a druzích v zájmu Společenství. Z toho důvodu je třeba, aby údaje a informace měly strukturovaný a srovnatelný formát.

Právní základ pro poskytování údajů k provedení této fáze projektu NATURA 2000 je vymezen v čl. 4 odst. 1 směrnice o stanovištích, který stanoví, že „informace budou zahrnovat mapu lokality, její název, zeměpisnou polohu, rozlohu a údaje vyplývající z uplatnění kritérií vyjmenovaných v příloze III (etapa 1) v úpravě stanovené Komisí a v souladu s postupem podle článku 21“. V souladu s požadavkem čl. 4 odst. 3 směrnice o ptácích členské státy „zašlou Komisi veškeré příslušné informace, aby mohla vyvinout odpovídající iniciativu s ohledem na koordinaci nezbytnou k tomu, aby území uvedená v odstavci 1 a 2 (článku 4) vytvořila souvislý celek, který by splňoval požadavky těchto druhů na moři i na pevnině v zeměpisné oblasti, na niž se tato směrnice vztahuje“.

Účel a použití standardního formuláře údajů

Hlavními cíli standardního formuláře údajů (SDF) o síti NATURA 2000 a výsledné databáze je:

| 1) | poskytovat nezbytné informace, které Komisi umožní, aby v partnerské spolupráci s členskými státy koordinovala opatření na vytvoření a udržování souvislé sítě NATURA 2000 a vyhodnocovala její účinnost pro ochranu stanovišť uvedených v příloze I a stanovišť druhů uvedených v příloze II směrnice 92/43/EHS a stanovišť ptačích druhů uvedených v příloze I a dalších stěhovavých druhů ptáků, na které se vztahuje směrnice 2009/147/EHS; |
| --- | --- |

1)

poskytovat nezbytné informace, které Komisi umožní, aby v partnerské spolupráci s členskými státy koordinovala opatření na vytvoření a udržování souvislé sítě NATURA 2000 a vyhodnocovala její účinnost pro ochranu stanovišť uvedených v příloze I a stanovišť druhů uvedených v příloze II směrnice 92/43/EHS a stanovišť ptačích druhů uvedených v příloze I a dalších stěhovavých druhů ptáků, na které se vztahuje směrnice 2009/147/EHS;

| 2) | aktualizovat seznamy lokalit významných pro Společenství a zvláštních oblastí ochrany Unie podle směrnice o stanovištích; |
| --- | --- |

2)

aktualizovat seznamy lokalit významných pro Společenství a zvláštních oblastí ochrany Unie podle směrnice o stanovištích;

| 3) | poskytovat informace, které budou Komisi pomáhat v ostatních rozhodovacích procesech, aby bylo zajištěno, že síť NATURA 2000 bude plně zohledňována v ostatních oblastech politiky a odvětvích činností Komise, zejména v regionální, zemědělské, energetické a dopravní politice a v politice cestovního ruchu; |
| --- | --- |

3)

poskytovat informace, které budou Komisi pomáhat v ostatních rozhodovacích procesech, aby bylo zajištěno, že síť NATURA 2000 bude plně zohledňována v ostatních oblastech politiky a odvětvích činností Komise, zejména v regionální, zemědělské, energetické a dopravní politice a v politice cestovního ruchu;

| 4) | napomáhat Komisi a příslušným výborům při výběru akcí pro podporu v rámci nástroje LIFE + a jiných finančních nástrojů, pokud je pravděpodobné, že příslušné údaje o ochraně lokalit mohou usnadnit rozhodovací proces; |
| --- | --- |

4)

napomáhat Komisi a příslušným výborům při výběru akcí pro podporu v rámci nástroje LIFE + a jiných finančních nástrojů, pokud je pravděpodobné, že příslušné údaje o ochraně lokalit mohou usnadnit rozhodovací proces;

| 5) | vytvořit soudržný a užitečný formát pro výměnu a sdělování informací o lokalitách sítě Natura 2000 v souladu s ustanoveními nařízení INSPIRE a jiných právních předpisů Komise a dohod o přístupu k informacím (např. Aarhuské úmluvy); |
| --- | --- |

5)

vytvořit soudržný a užitečný formát pro výměnu a sdělování informací o lokalitách sítě Natura 2000 v souladu s ustanoveními nařízení INSPIRE a jiných právních předpisů Komise a dohod o přístupu k informacím (např. Aarhuské úmluvy);

| 6) | pro využití při výzkumu, plánování a k jiným účelům, které podporují politiku ochrany; |
| --- | --- |

6)

pro využití při výzkumu, plánování a k jiným účelům, které podporují politiku ochrany;

| 7) | sloužit jako spolehlivý referenční a informační zdroj pro účely posuzování konkrétních problémů v případech možného porušení práva Unie. |
| --- | --- |

7)

sloužit jako spolehlivý referenční a informační zdroj pro účely posuzování konkrétních problémů v případech možného porušení práva Unie.

Standardní formuláře údajů jsou dokumentací sítě NATURA 2000 na úrovni Unie a jako takové jsou považovány za důležitý zdroj informací pro všechny uvedené účely. Tato dokumentace by tudíž měla být udržována v přiměřeně aktuálním stavu, aby mohla dobře sloužit všem svým rozmanitým účelům. Důrazně se tudíž doporučuje, aby členské státy prováděly pravidelnou aktualizaci na základě nejlepších dostupných informací. Zdrojem nových informací, které by se měly v aktualizovaných formulářích SDF odrazit, by mohly být například výsledky sledování podle článku 11, plánování péče a posuzování dopadů atd. Směrnice o stanovištích nicméně výslovně nevyžaduje, aby bylo odděleně od sledování podle článku 11 uvedené směrnice prováděno podrobné sledování každé lokality.

Ačkoli by některé změny provedené členskými státy ve formulářích SDF mohly mít právní důsledky (např. změny zaváděné do seznamů Unie rozhodnutím Komise), má se za to, že zrevidované zápisy ve formulářích SDF nemají samy o sobě automatické právní účinky: např. vymizení určitého druhu z lokality nemusí být nutně vykládáno jako důsledek neodpovídající péče, a tudíž by automaticky nebylo podnětem k zahájení soudních řízení. Stejně tak informace ve formuláři SDF o hrozbách a tlacích s negativními dopady na lokalitu nutně neznamenají, že členský státy neplní své povinnosti, jelikož všechny tyto informace je třeba vnímat v souvislostech.

Zrevidovaný standardní formulář údajů

První „standardní formulář údajů“ (SDF) byl přijat v roce 1997 (rozhodnutí 97/266/ES). V roce 2008 členské státy a Komise vyjádřily potřebu zdokonalit, zjednodušit a zmodernizovat tok údajů podle obou směrnic a v tomto rámci byla zahájena revize formuláře SDF. Ta byla provedena v těsné spolupráci s členskými státy v rámci technické pracovní skupiny („skupina odborníků pro podávání zpráv“).

Formulář SDF byl zrevidován s cílem zlepšit dostupnost a kvalitu údajů, které jsou bezpodmínečně nutné pro síť NATURA 2000. Proto byly určité části starého formuláře odstraněny, neboť se staly nadbytečnými; v této souvislosti je zohledněna zejména lepší dostupnost digitální prostorových údajů v infrastrukturách pro prostorové informace. Navíc byly vyplněny některé důležité mezery (např. informace o procentním podílu mořské oblasti v lokalitách) a byla provedena nezbytná zlepšení ve struktuře údajů o ekologických informacích.

Dalším důvodem k revizi byl rychlý vývoj informačních technologií pro správu údajů (např. automatické kontroly kvality nebo přesné sledování změn v předkládaných údajích), jakož i rostoucí dostupnost digitálních geografických informací a analytických nástrojů. Z toho důvodu již nejsou požadovány tištěné mapy ani formuláře a údaje je nutné poskytovat pouze v elektronickém formátu.

Tento dokument obsahuje informace o různých kolonkách pro údaje ve formuláři SDF a o potřebných geografických informacích a názorně ukazuje, jak by měly být vyplněny.

Referenční portál pro síť NATURA 2000

Některé prvky však postupem času projdou změnou nebo se změní v důsledku technického vývoji. Tyto prvky bude možné nalézt v „Referenčním portálu pro síť NATURA 2000“, kde budou udržovány v aktuálním stavu a budou k dispozici k nahlédnutí. Tyto prvky se týkají: referenčních dokumentů (např. kódování druhů), technického podpůrného materiálu (např. vzoru údajů, aplikací) a pokynů, které mají zaručit jednotné používání formulářů SDF všemi členskými státy a vymezit technické a správní postupy pro předkládání údajů Komisi. Vzhledem k tomu, že referenční portál je důležitou součástí dokumentace SDF, jakoukoli úpravu nebo změnu těch dokumentů v portálu, které jsou pod správou GŘ pro životní prostředí a Výboru pro stanoviště (tento rozdíl viz příloha), by měl předem schválit Výbor pro stanoviště (1). Referenční portál lze nalézt na internetových stránkách Komise v oddíle GŘ pro životní prostředí. Výčet referenčních dokumentů v tomto portálu je uveden v příloze.

Standardní formulář údajů o síti Natura 2000 a jeho databáze

Pro každou navrženou, vyhlášenou nebo klasifikovanou lokalitu musí být vyplněn standardní formulář údajů. Mohou nastat případy, kdy mezi dvěma či více lokalitami sítě Natura 2000 existuje vztah. Obrázek 1 znázorňuje tři relevantní možnosti těchto vztahů, které mohou mezi dvěma lokalitami sítě Natura 2000 existovat. Pokud se dvě lokality překrývají (ale nejsou totožné) nebo pokud jedna lokalita leží uvnitř druhé, je třeba vyplnit dva samostatné formuláře.

Všechny kolonky formuláře SDF jsou povinné, není-li konkrétně stanoveno jinak.

1.   IDENTIFIKACE LOKALITY

1.1   Typ lokality

Tento jednopísmenný kód uvádí, zda se jedná o lokalitu podle směrnice o stanovištích (pSCI, SCI nebo SAC) nebo o klasifikovanou oblast zvláštní ochrany (SPA) nebo o obojí. V případech, kdy se SCI a SPA překrývají, ale nejsou totožné, se s lokalitami zachází jako se samostatnými objekty.

Obrázek 1

Možné vztahy mezi lokalitami

| | A | Vyhlášená SPA
  Vyplní se jeden formulář pro SPA. |
| --- | --- | --- |
| | B | pSCI, SCI nebo SAC
  Vyplní se jeden formulář pro pSCI/SCI/SAC. |
| | C | Oblast pSCI/SCI/SAC je totožná s vyhlášenou SPA.
  Vyplní se jeden formulář pro obě oblasti (pSCI/SCI/SAC) a SPA. |
| | | V případě, že se SCI a SPA překrývají, ale nejsou totožné, se s lokalitami zachází jako se samostatnými lokalitami. Pro každou z nich se musí vyplnit jeden formulář. |

Image

A

Vyhlášená SPA

Vyplní se jeden formulář pro SPA.

Image

B

pSCI, SCI nebo SAC

Vyplní se jeden formulář pro pSCI/SCI/SAC.

Image

C

Oblast pSCI/SCI/SAC je totožná s vyhlášenou SPA.

Vyplní se jeden formulář pro obě oblasti (pSCI/SCI/SAC) a SPA.

Image

V případě, že se SCI a SPA překrývají, ale nejsou totožné, se s lokalitami zachází jako se samostatnými lokalitami. Pro každou z nich se musí vyplnit jeden formulář.

1.2   Kód lokality

Každá lokalita je definována jedinečným kódem, který je devítimístný a sestává ze dvou částí:

| 1. | První dvě písmena tvoří kód státu. Uplatní se pravidlo Unie, podle nějž se má použít kód země složený ze dvou písmen podle normy podle normy ISO 3166 (viz referenční portál) (2). |
| --- | --- |

1.

První dvě písmena tvoří kód státu. Uplatní se pravidlo Unie, podle nějž se má použít kód země složený ze dvou písmen podle normy podle normy ISO 3166 (viz referenční portál) (2).

| 2. | Zbývajících sedm míst, která slouží k vytvoření jedinečného alfanumerického kódu pro každou lokalitu, se přiděluje podle logického a souvislého systému stanoveného odpovědným státním orgánem. Jelikož kódy jsou identifikačním prvkem lokality, měly by být neměnné. |
| --- | --- |

2.

Zbývajících sedm míst, která slouží k vytvoření jedinečného alfanumerického kódu pro každou lokalitu, se přiděluje podle logického a souvislého systému stanoveného odpovědným státním orgánem. Jelikož kódy jsou identifikačním prvkem lokality, měly by být neměnné.

1.3   Název lokality

Názvy lokalit se uvádějí v místním jazyce. Tím se zabraňuje obtížnému překladu a je zajištěna jednoduchá a přímá integrace stávajících údajů na celostátní nebo lokální úrovni. V případě jiné abecedy (např. řecké nebo azbuky) se názvy transliterují do latinky. Názvy lokality nepište celé velkými písmeny (např. „Gave de Pau“, nikoli „GAVE DE PAU“).

1.4   Datum prvního vyplnění údajů

Zadejte datum, které podle vás má být uvedeno jako „datum prvního vyplnění“ údajů zaznamenaných ve formuláři SDF. Kolonka má tuto podobu: rok (čtyři číslice), následuje měsíc v číselné podobě (dvě číslice).

Příklad: 199305: formulář byl poprvé vyplněn v květnu 1993.

Pokud se lokalita zvětší, ponechejte „datum prvního vyplnění“ beze změn, neboť toto datum je použito pouze pro první předložení lokality. Místo toho v kolonce „Datum aktualizace“ uveďte datum, kdy došlo ke zvětšení (viz 1.5).

1.5   Datum aktualizace

Zadejte datum, kdy byly údaje týkající se dané lokality naposledy změněny, pomocí stejného formátu kolonky jako v případě uvedeném v bodě 1.4. Pokud se jedná o záznam nové lokality, ponechejte kolonku „aktualizace“ prázdnou. Pokud byly údaje aktualizovány vícekrát, obsahuje kolonka datum poslední změny.

1.6   Respondent

Zadejte úřední kontaktní informace organizace (např. příslušného správního orgánu), která sestavila zaznamenané údaje. Respondent by měl být kontaktním místem v případě odborných dotazů, respondent může být „funkcí“ v rámci organizace (např. pozice v oddělení).

1.7   Data označení lokality a jejího vyhlášení/klasifikace

Mohou být uvedena tři povinná data: datum klasifikace lokality jako SPA; datum navržení lokality jako SCI a datum celostátního vyhlášení lokality jako SAC. Podřazené kolonky představují rok a měsíc těchto dat. V případě, že lokalita byla vyhlášena a dodatečně zvětšena, měl by být zachován rok počátečního zařazení do seznamu a uvedena aktuální celková rozloha lokality.

Datum „potvrzení lokality jako SCI“ je pro členské státy nepovinné; datum potvrzení/přijetí příslušných seznamů Unie je zdokumentováno GŘ pro životní prostředí.

V příslušné volné kolonce uveďte vnitrostátní právní odkaz na vyhlášení SAC/SPA. Dodatečné vysvětlivky lze uvést v nepovinné volné kolonce „Vysvětlivky“, např. pro data klasifikace nebo vyhlášení lokalit, které jsou tvořeny původně oddělenými oblastmi SPA a/nebo SCI.

2.   POLOHA LOKALITY

2.1   Poloha středu lokality

Geografické souřadnice (zeměpisná délka a šířka) středu lokality se musí zadat ve stupních desetinné soustavy. Hodnoty zeměpisné délky západně od greenwichského hlavního poledníku se udávají v záporné hodnotě, východně od něj v kladné hodnotě (to může být ve formuláři vyznačeno znaménkem + nebo nemusí být znaménko v takovém případě uvedeno vůbec).

V případě lokalit složených z několika samostatných ploch se uvádějí souřadnice nejvýznamnější části lokality (z praktických důvodů navrhujeme použít největší část lokality). Souřadnice uvedené pro danou lokalitu se musí nacházet v dané lokalitě. Při automatické tvorbě souřadnic středu je nutné být opatrný; v následujícím příkladu lokalita sestává z několika mnohoúhelníků, první obrázek a) ukazuje, že souřadnice byly automaticky vytvořeny, ale všimněte si, že souřadnice největšího mnohoúhelníku leží mimo mnohoúhelník; na druhém obrázku b) je vytvořena jediná souřadnice pro největší lokalitu, ale leží mimo lokalitu; na třetím obrázku c) je souřadnice vytvořena pro největší lokalitu a nachází se uvnitř mnohoúhelníku. Pouze poslední příklad c) je správný (3).

Image

Přepočet ze stupňů, minut a vteřin (DMS) je přímý. Hodnota DMS se přepočte na stupně desetinné soustavy za použití vzorce (D + M/60 + S/3600), např. západní zeměpisné délce 9° 15′ 30′′, zeměpisné šířce 54° 36′ 30′′ odpovídá zeměpisná délka –9,2583, zeměpisná šířka 54,6083.

2.2   Rozloha plochy lokality

Uveďte nejpřesnější dostupnou celkovou rozlohu plochy v hektarech, lze použít desetinná místa. V případě, že rozlohu plochy nelze uvést, uveďte délku lokality v kolonce 2.4 (délka lokality) a v takovém případě ponechte kolonku pro rozlohu plochy prázdnou.

Jeskyně: Žádáme členské státy, aby uvedly předpokládanou rozlohu plochy jeskyní, kdykoli je to možné, jinak se použije kolonka 2.4.

Pokud se rozloha lokality časem změnila, udává se nejaktuálnější celkový údaj.

2.3   Procentní podíl mořské oblasti v lokalitě

Je třeba uvést procentní podíl mořské oblasti v lokalitě. Definice pobřeží použitá k definování mořské hranice by měla odpovídat mezinárodním (např. Úmluvě Organizace spojených národů o mořském právu) nebo vnitrostátním právním předpisům. Každý členský stát poskytne Komisi použitý popis hranice; poté jej zpřístupní na referenčním portálu (např. „plocha pod hranicí jarního nejnižšího přílivu“).

Nejsou-li k dispozici přesné údaje, použijte odhad. Pokud se procentní podíl mořské oblasti časem změnil, udává se nejaktuálnější procentní podíl.

2.4   Délka lokality (nepovinný údaj)

Tuto kolonku vyplňte, je-li délka relevantní (např. útesy). Délka lokality se zadává v kilometrech.

V případě, že v kolonce 2.2 není uvedena rozloha plochy, musí být v této kolonce uvedena odhadovaná délka lokality.

Pokud se délka lokality časem změnila, udává se nejaktuálnější celkový údaj.

2.5   Kód a název správního regionu

Eurostat vyvinul pro porovnávání statistických údajů standardní hierarchický kódovací systém pro regiony Unie. Tento kódovací systém musí být Komisí používán při všech regionálních aplikacích (viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (4)). Úplný popis lze nalézt také na domovské stránce Eurostatu.

Pro každou lokalitu se zadávají kódy NUTS úrovně 2, jeden kód je povinný. Pokud lokalita zasahuje do dvou nebo více regionů, zadává se do databáze tolik kódů, kolik je dotčených regionů. Název regionu je třeba uvést kvůli kontrole. Pokud lokalita není zahrnuta v regionu NUTS, uveďte kód NUTS pro „zvláštní region“ (např. správný kód pro zvláštní region v Belgii na úrovni 2 by byl: „BEZZ“ a nesprávně: „BE0“). Kódování lze nalézt na referenčním portálu.

2.6   Biogeografická oblast (biogeografické oblasti)

S použitím mapy biogeografických oblastí (viz referenční portál) uveďte v příslušných kolonkách, ve které z těchto biogeografických oblastí daná lokalita leží; totéž platí také pro mořské lokality.

V případě, že se lokalita nachází ve více než jedné oblasti, měl by být uveden procentní podíl rozlohy v dané oblasti (nepovinný údaj).

Dodatečné informace o mořských oblastech: Označení mořských oblastí je ve formuláři SDF uvedeno z praktických/technických důvodů a týká se členských států, v nichž jedna pevninská biogeografická oblast sousedí se dvěma mořskými oblastmi; označení nemá žádný jiný význam. Aktuální hranice biogeografických oblastí a mořských oblastí a kódování lze stáhnout z referenčního portálu.

3.   EKOLOGICKÉ INFORMACE

U lokalit klasifikovaných jako SPA podle směrnice o ptácích členské státy poskytují

| — | všechny příslušné informace o druzích uvedených v článku 4 směrnice o ptácích, tj. o druzích uvedených v příloze I a o pravidelně se vyskytujících stěhovavých druzích, které nejsou uvedeny v příloze I (oddíl 3.2) (povinný údaj), |
| --- | --- |

—

všechny příslušné informace o druzích uvedených v článku 4 směrnice o ptácích, tj. o druzích uvedených v příloze I a o pravidelně se vyskytujících stěhovavých druzích, které nejsou uvedeny v příloze I (oddíl 3.2) (povinný údaj),

| — | u lokality nebo její části, která je současně považována za lokalitu významnou pro Společenství ve smyslu směrnice 92/43/EHS nebo je zároveň vyhlášena jako pSCI/SCI/SAC, musí být uvedeny informace týkající se stanovišť uvedených v příloze I směrnice o stanovištích (oddíl 3.1) a rostlinných a živočišných druhů uvedených v příloze II (oddíl 3.2) (nepovinný údaj), |
| --- | --- |

—

u lokality nebo její části, která je současně považována za lokalitu významnou pro Společenství ve smyslu směrnice 92/43/EHS nebo je zároveň vyhlášena jako pSCI/SCI/SAC, musí být uvedeny informace týkající se stanovišť uvedených v příloze I směrnice o stanovištích (oddíl 3.1) a rostlinných a živočišných druhů uvedených v příloze II (oddíl 3.2) (nepovinný údaj),

| — | je žádoucí uvést všechny další relevantní informace o důležitých živočišných a rostlinných druzích (oddíl 3.3) (nepovinný údaj), |
| --- | --- |

—

je žádoucí uvést všechny další relevantní informace o důležitých živočišných a rostlinných druzích (oddíl 3.3) (nepovinný údaj),

| — | pokud je lokalita klasifikována jako SPA a současně není považována celá nebo její část za lokalitu významnou pro Společenství ve smyslu směrnice 92/43/EHS, ale pokud existují nějaké informace o přírodních stanovištích či rostlinných a živočišných druzích, které jsou významné pro ochranu ptačích druhů, pro něž byla daná lokalita SPA klasifikována, je žádoucí tyto informace uvést (nepovinný údaj). |
| --- | --- |

—

pokud je lokalita klasifikována jako SPA a současně není považována celá nebo její část za lokalitu významnou pro Společenství ve smyslu směrnice 92/43/EHS, ale pokud existují nějaké informace o přírodních stanovištích či rostlinných a živočišných druzích, které jsou významné pro ochranu ptačích druhů, pro něž byla daná lokalita SPA klasifikována, je žádoucí tyto informace uvést (nepovinný údaj).

U lokalit podle směrnice o stanovištích (pSCI/SCI/SAC) členské státy poskytují

| — | všechny příslušné informace týkající se typů stanovišť uvedených v příloze I (oddíl 3.1) a rostlinných a živočišných druhů uvedených v příloze II (oddíly 3.2) (povinný údaj), |
| --- | --- |

—

všechny příslušné informace týkající se typů stanovišť uvedených v příloze I (oddíl 3.1) a rostlinných a živočišných druhů uvedených v příloze II (oddíly 3.2) (povinný údaj),

| — | u lokality nebo její části, která je současně klasifikována jako lokalita SPA, všechny příslušné informace týkající se ptačích druhů uvedených v příloze I a stěhovavých druhů ve smyslu směrnice 2009/147/ES (oddíly 3.2) (nepovinný údaj), |
| --- | --- |

—

u lokality nebo její části, která je současně klasifikována jako lokalita SPA, všechny příslušné informace týkající se ptačích druhů uvedených v příloze I a stěhovavých druhů ve smyslu směrnice 2009/147/ES (oddíly 3.2) (nepovinný údaj),

| — | je žádoucí uvést všechny další relevantní informace o důležitých živočišných a rostlinných druzích (oddíl 3.3) (nepovinný údaj). |
| --- | --- |

—

je žádoucí uvést všechny další relevantní informace o důležitých živočišných a rostlinných druzích (oddíl 3.3) (nepovinný údaj).

3.1   Typy stanovišť přítomných v dané lokalitě a hodnocení lokality z hlediska těchto stanovišť

i)   Kódy a rozloha typů stanovišť uvedených v příloze I v rámci lokality

Kód: Zadejte příslušný čtyřmístný kód typu stanoviště uvedeného v příloze I směrnice 92/43/EHS. Měly by být použity pouze kódy, které jsou uvedeny v aktuálně platné příloze I směrnice o stanovištích, kódy pro podtypy uvedené v předchozích verzích výkladové příručky by se používat neměly.

Prioritní formy (PF): Upozornění: Pokud jsou v lokalitě přítomné prioritní formy stanovišť 6210, 7130 a 9430 (v závislosti na charakteru mohou mít tyto typy stanovišť obojí formu – prioritní či nikoli), označte prioritní formu uvedením „x“ v kolonce „PF“ (viz příklad níže). Z technických důvodů je znak „*“ použitý jako část kódu v příloze I nahrazen v tomto dodatečném sloupci znakem „x“. (Pokud se v lokalitě vyskytují prioritní i neprioritní formy, měly by být zápisy provedeny samostatně pro každou z nich).

Nepřítomnost (NP) (nepovinný údaj): V případech, kdy již typ stanoviště uvedený v příloze I, pro nějž byla lokalita původně vyhlášena (tzn. který byl dříve přítomen), v dané lokalitě neexistuje, se důrazně doporučuje uvést tuto skutečnost zapsáním znaku „x“ ve sloupci NP (alternativa k vymazání údajů o tomto typu stanoviště z formuláře SDF).

Plocha: Je nezbytné uvést všechna stanoviště z přílohy I, která se vyskytují v dané lokalitě, a jejich pokrytí v hektarech (viz obrázek 2). Lze uvést desetinné hodnoty.

V určitých situacích se stanoviště uvedená v příloze I mohou překrývat (např. písčiny vyskytující se v ústí řeky). V takovém případě uveďte plochu každého ze stanovišť (např. uveďte plochu ústí a velikost písčin), v takových případech může být celková plocha stanovišť uvedených v příloze I větší než plocha lokality. Pokud se má za to, že to není možné, odečtěte od plochy většího stanoviště plochu menšího stanoviště.

Upozornění: V případech, kdy by mělo být uvedeno, že stanoviště je považováno za kandidáta na zavedení v lokalitě, uveďte „–1“ v kolonce „velikost“.

Jeskyně: U jeskyní (8310, 8330) lze uvést počet jeskyní, pokud není k dispozici odhadovaná rozloha plochy.

Kvalita údajů: V kolonce „kvalita údajů“ uveďte kvalitu měření. Je-li to možné, uveďte kvalitu údajů: G = „dobrá“ (např. na základě průzkumů); M = „průměrná“ (např. na základě dílčích údajů s určitou extrapolací); P = „špatná“ (např. přibližný odhad).

ii)   Kritéria hodnocení lokality z hlediska daného typu přírodního stanoviště z přílohy I (v souladu s oddílem A přílohy III)

—   Reprezentativnost: = oddíl A písm. a) přílohy III: stupeň reprezentativnosti typu přírodního stanoviště v lokalitě.

Kritérium A písm. a) přílohy III by mělo navazovat na výkladovou příručku o typech stanovišť z přílohy I, protože tato příručka obsahuje definici, výčet charakteristických druhů a další vhodné údaje. Stupeň reprezentativnosti udává, do jaké míry je daný typ stanoviště typický. Pokud je to zapotřebí, mělo by toto hodnocení brát v potaz také reprezentativnost příslušného typu stanoviště v dané lokalitě, a to buď pro skupinu typů stanovišť, nebo pro určitou kombinaci odlišných typů stanovišť.

Pokud neexistují terénní údaje pro srovnání, zejména kvantitativní údaje, nebo pokud není měření tohoto kritéria proveditelné, lze pro zařazení daného typu stanoviště použít „nejlepšího odborného úsudku“.

Používá se tento systém hodnocení:

A:

B:

C:

Všechny ostatní případy, kdy je daný typ stanoviště v lokalitě přítomen v nevýznamné míře, musí být zařazeny do čtvrté kategorie:

D:

Pokud jsou přítomné pouze formy stanovišť uvedených v příloze I, které mají z hlediska ochrany malou hodnotu, uveďte „D“ (nevýznamná reprezentativnost). Například velmi řídký výskyt lesů, v nichž chybí mnoho běžných druhů, by byl označen pomocí písmene „D“.

V případě, že je reprezentativnost daného typu stanoviště klasifikována jako „D: nevýznamná“, není třeba udávat žádné další informace pro ostatní kritéria hodnocení tohoto typu stanoviště na dané lokalitě. Kolonky „relativní plocha“, „stav z hlediska ochrany“ a „celkové hodnocení“ by v tomto případě neměly být vyplněny.

—   RELATIVNÍ PLOCHA: = oddíl A písm. b) přílohy III: Rozloha lokality pokrytá typem přírodního stanoviště v poměru k celkové rozloze tohoto typu stanoviště na území státu.

Pro stanovení této hodnoty je teoreticky třeba změřit plochu pokrytou daným typem stanoviště na dané lokalitě a celkovou plochu pokrytou tímto typem stanoviště na území státu. Ačkoli je to zřejmé, může být provedení těchto měření mimořádně obtížné, zejména co se týče referenční plochy na území státu.

Toto kritérium by mělo být vyjádřeno jako procentuální hodnota „p“. Ať jsou již k dispozici obě plošné hodnoty (a tudíž může být procentuální zastoupení vypočítáno), nebo lze učinit kvalifikovaný odhad (což je pravděpodobnější), hodnotí se „p“ v jedné z těchto tří intervalových tříd:

| A | : | 100 ≥ p > 15 % |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 ≥ p > 2 % |
| C | : | 2 ≥ p > 0 % |

A

:

100 ≥ p > 15 %

B

:

15 ≥ p > 2 %

C

:

2 ≥ p > 0 %

—   STUPEŇ ZACHOVÁNÍ: = oddíl A písm. c) přílohy III: Stupeň zachování struktury a funkcí příslušného typu přírodního stanoviště a možnosti jeho obnovy.

Toto kritérium zahrnuje tři subkritéria:

| i) | stupeň zachování struktury, |
| --- | --- |

i)

stupeň zachování struktury,

| ii) | stupeň zachování funkcí, |
| --- | --- |

ii)

stupeň zachování funkcí,

| iii) | možnosti obnovy. |
| --- | --- |

iii)

možnosti obnovy.

Ačkoli by tato subkritéria mohla být hodnocena samostatně, měla by nicméně být kombinována podle požadavků výběru lokalit navrhovaných na celostátní seznam, neboť mají na tento proces složitý a vzájemně závislý vliv.

i)   Stupeň zachování struktury

Toto subkritérium by mělo navazovat na výkladovou příručku o stanovištích z přílohy I, protože tato příručka obsahuje definici, seznam charakteristických druhů a další vhodné údaje.

Porovnáním struktury daného typu stanoviště přítomného v příslušné lokalitě s údaji ve výkladové příručce (a s jinými příslušnými vědeckými informacemi), jakož i s týmž typem stanoviště v jiných lokalitách, by mělo být možné na základě „nejlepšího odborného úsudku“ vytvořit tento systém hodnocení:

| I | : | vynikající struktura, |
| --- | --- | --- |
| II | : | dobře zachovaná struktura, |
| III | : | průměrná nebo částečně degradovaná struktura. |

I

:

vynikající struktura,

II

:

dobře zachovaná struktura,

III

:

průměrná nebo částečně degradovaná struktura.

Pokud je daný případ zařazen do podtřídy „vynikající struktura“, mělo by být kritérium A písm. c) celkově klasifikováno jako „A: = výborně zachovaný“, nehledě na zařazení podle ostatních dvou subkritérií.

V případě, že daný typ stanoviště v dané lokalitě nemá vynikající strukturu, je nezbytné vyhodnotit také další dvě subkritéria.

ii)   Stupeň zachování funkcí

Definovat a změřit funkce daného typu stanoviště na příslušné lokalitě a stupeň jejich zachování a provést to nezávisle na ostatních typech stanovišť může být obtížné. Z tohoto důvodu je užitečné parafrázovat „zachování funkcí“ tak, že se zhodnotí předpoklady (schopnost a pravděpodobnost) daného typu stanoviště na příslušné lokalitě pro zachování jeho struktury pro budoucnost, na jedné straně s ohledem na možné nepříznivé vlivy a na druhé straně na přiměřená ochranná opatření, která přicházejí v úvahu.

| I | : | vynikající vyhlídky, |
| --- | --- | --- |
| II | : | dobré vyhlídky, |
| III | : | průměrné nebo nepříznivé vyhlídky. |

I

:

vynikající vyhlídky,

II

:

dobré vyhlídky,

III

:

průměrné nebo nepříznivé vyhlídky.

V případě, že se podtřída „I: vynikající vyhlídky“ nebo „II: dobré vyhlídky“ kombinuje se zařazením „II: dobře zachovaná struktura“ podle prvního subkritéria, mělo by být kritérium A písm. c) celkově hodnoceno jako „A: vynikající zachování“ nebo „B: dobré zachování“ v uvedeném pořadí, nezávisle na zařazení podle třetího subkritéria, které už by nemělo být dále bráno v úvahu.

V případech, kdy se podtřída „III: průměrné nebo nepříznivé vyhlídky“ kombinuje se zařazením „III: průměrně zachovaná nebo částečně degradovaná struktura“ podle prvního subkritéria, mělo by být kritérium A písm. c) celkově hodnoceno jako „C: průměrné nebo nedostatečné zachování“, nezávisle na zařazení podle třetího subkritéria, které už by nemělo být dále bráno v úvahu.

iii)   Možnosti obnovy

Toto subkritérium se používá k hodnocení toho, do jaké míry by byla možná obnova daného typu stanoviště v příslušné lokalitě.

Nejprve je třeba zhodnotit proveditelnost takové obnovy z vědeckého hlediska: poskytuje současný stav znalostí odpovědi na otázky typu „co dělat a jak to provést“? Jedná se o úplnou znalost struktury a funkcí daného typu stanoviště a také o znalost konkrétních plánů péče a předpisů, které jsou nezbytné pro jeho obnovu, tj. stabilizovat nebo zvýšit procento plochy pokryté tímto typem stanoviště, obnovit specifickou strukturu a funkce, které jsou nezbytné pro jeho dlouhodobé udržení, a udržet nebo obnovit příznivý stav z hlediska ochrany pro jeho typické druhy.

Další otázkou může být, zda by z pohledu ochrany přírody byla tato obnova efektivní vzhledem k vynaloženým nákladům. Při tomto hodnocení se musí brát v úvahu stupeň ohrožení a vzácnost daného typu stanoviště.

Hodnotící systém by na základě „nejlepšího odborného úsudku“ měl být tento:

| I | : | obnova je snadná, |
| --- | --- | --- |
| II | : | obnova je možná s vynaložením průměrného úsilí, |
| III | : | obnova je obtížná nebo nemožná. |

I

:

obnova je snadná,

II

:

obnova je možná s vynaložením průměrného úsilí,

III

:

obnova je obtížná nebo nemožná.

Shrnutí: celkové hodnocení na základě tří subkritérií:

A: vynikající zachování

B: dobré zachování

C: průměrné nebo snížené zachování

—   Celkové hodnocení = oddíl A písm. d) přílohy III: Celkové zhodnocení významu lokality pro ochranu příslušného typu přírodního stanoviště.

Toto kritérium se týká celkového hodnocení významu lokality pro ochranu daného typu stanoviště. Toto kritérium by mělo být použito pro integrované hodnocení předchozích kritérií, přičemž je třeba vzít v úvahu odlišnou váhu, kterou mohou jednotlivá kritéria mít pro dané stanoviště. Je možné zohlednit ještě další hlediska týkající se hodnocení nejvhodnějších faktorů tak, aby mohl být celkově posouzen jejich pozitivní či negativní vliv na ochranu příslušného typu stanoviště. „Nejvhodnější“ faktory se mohou lišit stanoviště od stanoviště; patří sem např. lidská činnost jak v dané lokalitě, tak v okolních oblastech, u níž je pravděpodobné, že ovlivní stav daného typu stanoviště z hlediska ochrany, vlastnictví pozemků, stávající právní status dané lokality, ekologické vztahy mezi jednotlivými typy stanovišť a druhy atd.

K hodnocení této globální hodnoty může být použit „nejlepší odborný úsudek“; hodnotící systém užitý k vyjádření tohoto hodnocení by měl být tento:

A:

B:

C:

Je třeba poznamenat, že standardní formulář údajů slouží k hodnocení ochrany stanoviště nebo druhu v konkrétní lokalitě, zatímco hodnocení pro článek 17 se týkají stavu ve všech biogeografických oblastech v určitém členském státě. Pojem „stav z hlediska ochrany“ je definován v čl. 1 písm. e) a čl. 1 písm. i) směrnice o stanovištích jako pojem, který popisuje celkový stav určitého typu stanoviště nebo druhu v biogeografické oblasti. Tento stav z hlediska ochrany je nyní pravidelně hodnocen v rámci zpráv o pokroku podle článku 17 směrnice o stanovištích, které se předkládají každých šest let. Hodnocení lokalit podle kritérií uvedených v příloze III směrnice o stanovištích zahrnuje hodnocení „stupně zachování“ typu stanoviště nebo druhu v konkrétní lokalitě.

Obrázek 2

Příklad údajů o typech stanovišť přítomných v dané lokalitě a hodnocení lokality z hlediska těchto stanovišť (3.1)

| Typy stanovišť z přílohy I | Hodnocení lokality |
| --- | --- |
| Kód | PF | NP | Plocha [ha]: | Jeskyně | Kvalita údajů | A|B|C|D | A|B|C |
| Reprezentativnost | Relativní plocha | Zachování | Celkové hodnocení |
| 7130 | x | | 2 212,70 | | G | B | B | B | B |
| 8310 | | | 0 | 3 | P | C | C | C | C |
| 3150 | | | 921 | | G | A | C | B | C |
| 1110 | | | 1 700 | | P | C | A | A | B |

Typy stanovišť z přílohy I

Hodnocení lokality

Kód

PF

NP

Plocha [ha]:

Jeskyně

Kvalita údajů

A|B|C|D

A|B|C

Reprezentativnost

Relativní plocha

Zachování

Celkové hodnocení

7130

x

2 212,70

G

B

B

B

B

8310

0

3

P

C

C

C

C

3150

921

G

A

C

B

C

1110

1 700

P

C

A

A

B

Obrázek 3

Příklad údajů o druzích uvedených v článku 4 směrnice o ptácích nebo v příloze II směrnice o stanovištích a hodnocení lokality z hlediska těchto druhů (3.2)

| Druh | Populace v lokalitě | Hodnocení lokality |
| --- | --- | --- |
| Skupina | Kód | Název | S | NP | Typ | Velikost | Jednotka | Kat. | Kvalita údajů | A|B|C|D | A|B|C |
| Min | Max | | C|R|V|P | G|M|P|DD | Pop. | Zachování | Izolace | Celkové |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | w | 800 | 1 000 | I | | M | B | B | C | B |
| B | A038 | Cygnus cygnus | | | c | 1 500 | 1 500 | I | | P | A | B | A | B |
| P | 1903 | Liparis loeselii | | | p | 20 | 30 | I | | G | C | A | C | A |
| I | 1014 | Vertigo angustior | | | p | | | | R | DD | C | B | B | B |

Druh

Populace v lokalitě

Hodnocení lokality

Skupina

Kód

Název

S

NP

Typ

Velikost

Jednotka

Kat.

Kvalita údajů

A|B|C|D

A|B|C

Min

Max

C|R|V|P

G|M|P|DD

Pop.

Zachování

Izolace

Celkové

B

A038

Cygnus cygnus

w

800

1 000

I

M

B

B

C

B

B

A038

Cygnus cygnus

c

1 500

1 500

I

P

A

B

A

B

P

1903

Liparis loeselii

p

20

30

I

G

C

A

C

A

I

1014

Vertigo angustior

p

R

DD

C

B

B

B

3.2   Druhy, na něž se vztahuje článek 4 směrnice 2009/147/ES, a druhy uvedené v příloze II směrnice 92/43/EHS a hodnocení lokality z hlediska těchto druhů

i)   Kód, název druhu a údaje o populaci daného druhu

Pokud je to vhodné, uveďte skupinu, kód a vědecký název všech ptačích druhů, na něž se vztahují čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 směrnice 2009/147/ES, a všech živočišných a rostlinných druhů uvedených v příloze II směrnice 92/43/EHS, které se vyskytují v dané lokalitě, a to včetně údajů o jejich populaci na této lokalitě (viz níže).

Skupina: A = obojživelníci, B = ptáci, F = ryby, I = bezobratlí, M = savci, P = rostliny, R = plazi

Kód: Čtyřmístný kód každého druhu lze nalézt na referenčním portálu.

Citlivost (S): V této kolonce uveďte, zda by veřejná dostupnost údajů uvedených pro určité druhy mohla být škodlivá z hlediska jejich ochrany, např. kvůli tomu, že druh je nezákonně sbírán a veřejná dostupnost informací obsažených ve formuláři SDF by tuto hrozbu ještě zvýšila. Pokud tomu tak je, v této kolonce uveďte „ano“. Jestliže je druh označen jako citlivý, přítomnost druhu v lokalitě nebude Komisí z vlastního podnětu zveřejněna (např. umístěním této informace do veřejně přístupné databáze nebo na internetové stránky). Pokud jsou již informace o přítomnosti tohoto druhu v určité oblasti veřejně dostupné, např. on-line, nelze považovat za odůvodněné, je-li tento druh označen jako citlivý.

Nepřítomnost (NP) (nepovinný údaj): V případech, kdy již druh, pro nějž byla lokalita původně vyhlášena (tzn. který byl dříve přítomen) v dané lokalitě přítomen není, důrazně se doporučuje uvést tuto skutečnost zapsáním znaku „x“ ve sloupci NP (alternativa k vymazání údajů o tomto druhu z formuláře SDF). Druhy, které nebyly v lokalitě přítomny od okamžiku, kdy směrnice vstoupila v platnost, ani druhy, které se v lokalitě vyskytly v minulosti, by uvedeny být neměly.

Upozornění: Má se za to, že druhy již nejsou v lokalitě přítomny, pokud např. nebyly v dané lokalitě dlouhou dobu zpozorovány. Tato doba se u jednotlivých druhů různí, několikaletá nepřítomnost u snadno zpozorovatelných druhů pravděpodobně naznačuje, že druh z lokality vymizel, zatímco u obtížně zpozorovatelných druhů, např. mechorostů nebo některého hmyzu, skutečnost, že nebyly po mnoho let zaznamenány, nutně neznamená, že nejsou přítomné, jestliže se stanoviště nezměnilo.

Typ: Použijí se tyto kategorie:

| stálé (P) | : | druh se v lokalitě vyskytuje celý rok (nestěhovavé druhy nebo rostliny, trvale žijící populace stěhovavých druhů), |
| --- | --- | --- |
| rozmnožující se (r) | : | druh používá lokalitu k odchovu potomstva (např. k rozmnožování, hnízdění), |
| koncentrace (C) | : | lokalita je využívána k zastávce, hřadování nebo k přerušení tahu nebo k pelichání mimo místa rozmnožování s výjimkou zimování, |
| zimující (W) | : | druh využívá lokalitu v zimě. |

stálé (P)

:

druh se v lokalitě vyskytuje celý rok (nestěhovavé druhy nebo rostliny, trvale žijící populace stěhovavých druhů),

rozmnožující se (r)

:

druh používá lokalitu k odchovu potomstva (např. k rozmnožování, hnízdění),

koncentrace (C)

:

lokalita je využívána k zastávce, hřadování nebo k přerušení tahu nebo k pelichání mimo místa rozmnožování s výjimkou zimování,

zimující (W)

:

druh využívá lokalitu v zimě.

Pokud se v lokalitě vyskytuje populace daného druhu, která zde trvale nežije, ve více sezónách, měla by být tato skutečnost vyznačena pro tyto „typy populace“ samostatně (viz příklad v obrázku 3). Např. vzhledem k tomu, že mnoho živočišných druhů, zejména ptáků, je stěhovavých, lokalita může být důležitá z hlediska různých aspektů životního cyklu druhů.

Pokud není možné uvést údaje pro různá roční období, uveďte údaje pro nejdůležitější kategorii (buď zimující, nebo koncentrace).

Velikost: Co se týče početnosti populace, uvádějte známé údaje o populaci, pokud jsou k dispozici. Je-li velikost populace známa, vyplňte obě kolonky (min a max) toutéž hodnotou. Je-li vhodnější uvést interval populace, vyplňte odhadované hodnoty spodní hranice (min) a horní hranice (max) tohoto intervalu. Pokud takový údaj není k dispozici, ale existují informace o minimální či maximální velikosti populace, uveďte odhad chybějící hodnoty intervalu. Mějte na paměti, že minimální a maximální hodnoty by měly představovat několikaletý průměr spíše než krajní hodnoty.

Pokud nelze provést ani přibližný odhad velikosti populace, uveďte typ populace (např. stálá) a v kolonce „kvalita údajů“ uveďte hodnotu DD (nedostatečné údaje). V takovém případě lze hodnoty velikosti populace vynechat a místo nich lze použít kolonku pro kategorie četnosti (běžná (C), vzácná (R), velmi vzácná (V) nebo přítomná (P)). Charakter populace v lokalitě lze dále popsat v kolonce „kvalita a význam“ (4.2), kde je možné blíž popsat povahu populace (např. hustá, rozptýlená nebo izolovaná). Kromě velikosti populace lze použít kategorie četnosti.

Upozornění: V případech, kdy by mělo být uvedeno, že je druh považován za kandidáta na zavedení v lokalitě, uveďte „–1“ v kolonce „velikost“.

Jednotka: V odpovídající kolonce uveďte jednotku hodnoty populace. Doporučené hodnoty jsou pokud možno jednotlivci (= i) nebo páry (= p), v jiném případě použijte nejpřesnější dostupné jednotky podle normalizovaného seznamu populačních jednotek a kódů vyvinutého v rámci podávání zpráv podle článků 12 a 17 (viz referenční portál).

Kategorie četnosti (Kat.): viz vysvětlivky výše u „velikosti“ – C = běžná, R = vzácná, V = velmi vzácná, P = přítomná – tato kolonka se vyplní, jsou-li údaje nedostatečné (DD) a nelze uvést žádný odhad velikosti populace, nebo jako doplněk k množstevním odhadům velikosti populace.

Kvalita údajů: Uveďte kvalitu údajů pomocí tohoto kódu: G = „dobrá“ (např. na základě průzkumů); M = „průměrná“ (např. na základě dílčích údajů s určitou extrapolací); P = „špatná“ (např. přibližný odhad); DD = nedostatečné údaje (doporučuje se použít tuto kategorii tehdy, pokud nelze provést ani přibližný odhad velikosti populace).

ii)   Kritéria pro hodnocení lokality z hlediska daného druhu uvedeného v článku 4 směrnice 2009/147/ES a druhu uvedeného v příloze II směrnice 92/43/EHS (v souladu s oddílem B přílohy III)

—   POPULACE: = oddíl B písm. a) přílohy III: Početnost a hustota populace daného druhu vyskytujícího se v lokalitě v poměru k populaci tohoto druhu na území státu.

Toto kritérium slouží ke zhodnocení relativní početnosti a hustoty populace v lokalitě vzhledem k populaci na území celého státu.

Tento aspekt je všeobecně dosti obtížné zhodnotit. Optimální by bylo uvést procentuální zastoupení odpovídající podílu populace v lokalitě lomeno populace na území státu. Stejně jako v případě kritéria A písm. b) by se měl používat odhad nebo interval na základě tohoto progresivního modelu:

| A | : | 100 % ≥ p > 15 %, |
| --- | --- | --- |
| B | : | 15 % ≥ p > 2 %, |
| C | : | 2 % ≥ p > 0 %. |

A

:

100 % ≥ p > 15 %,

B

:

15 % ≥ p > 2 %,

C

:

2 % ≥ p > 0 %.

Ve všech případech, kdy je daný druh v lokalitě přítomen v nevýznamném množství, musí být tato skutečnost uvedena ve čtvrté kategorii.

D:

Pokud je určitý druh v lokalitě zpozorován zřídka, např. je pouze stěhovavý, není považován za významnou populaci a měl by být zaznamenán jako „D“.

Pokud je populace daného druhu v lokalitě klasifikována jako „D: nevýznamná“, není třeba uvádět žádné údaje pro ostatní kritéria hodnocení tohoto typu stanoviště na dané lokalitě. Kolonky „zachování“, „izolace“ a „celkové hodnocení“ by v těchto případech neměly být vyplněny.

—   STUPEŇ ZACHOVÁNÍ: = oddíl B písm. b) přílohy III: Stupeň zachování rysů stanoviště důležitých pro daný druh a týkajících se možností obnovy.

Toto kritérium zahrnuje dvě subkritéria:

| i) | stupeň zachování rysů stanoviště důležitých pro daný druh, |
| --- | --- |

i)

stupeň zachování rysů stanoviště důležitých pro daný druh,

| ii) | možnosti obnovy. |
| --- | --- |

ii)

možnosti obnovy.

i)   Stupeň zachování rysů stanoviště důležitých pro daný druh

Kritérium i) vyžaduje celkové hodnocení rysů stanoviště, které se týkají biologických nároků daného druhu. Nejvýznamnější jak u rostlinných, tak u živočišných druhů jsou rysy, které mají souvislost s populační dynamikou. Měla by být zhodnocena struktura stanoviště a některé abiotické rysy.

K posouzení tohoto kritéria se používá „nejlepší odborný úsudek“:

| I. | : | charakteristiky ve vynikajícím stavu, |
| --- | --- | --- |
| II. | : | charakteristiky dobře zachované, |
| III. | : | charakteristiky v průměrném nebo částečně degradovaném stavu. |

I.

:

charakteristiky ve vynikajícím stavu,

II.

:

charakteristiky dobře zachované,

III.

:

charakteristiky v průměrném nebo částečně degradovaném stavu.

Pokud je daný případ zařazen do podtřídy „I: charakteristiky ve vynikajícím stavu“ nebo „II: dobře zachované charakteristiky“, mělo by být kritérium B písm. b) jako celek klasifikováno „A: vynikající zachování“ nebo „B: dobré zachování“, a to nezávisle na zařazení podle ostatních subkritérií.

ii)   Možnosti obnovy

Pro toto subkritérium, které se hodnotí pouze v případech charakteristik v průměrném nebo částečně degradovaném stavu, se používá analogický přístup jako u kritéria A písm. c) bodu iii), přičemž navíc se hodnotí životaschopnost dané populace. Výsledkem by mělo být zařazení do jedné ze tříd tohoto hodnotícího systému:

| I | : | obnova je snadná, |
| --- | --- | --- |
| II | : | obnova je možná s vynaložením průměrného úsilí, |
| III | : | obnova je obtížná nebo nemožná. |

I

:

obnova je snadná,

II

:

obnova je možná s vynaložením průměrného úsilí,

III

:

obnova je obtížná nebo nemožná.

Shrnutí pro celkové hodnocení na základě dvou subkritérií

A: vynikající zachování

B: dobré zachování

C: průměrné nebo omezené zachování

—   IZOLACE: = oddíl B písm. c) přílohy III: Stupeň izolace populace v dané lokalitě ve vztahu k přirozenému areálu rozšíření druhu.

Toto kritérium lze interpretovat jako přibližnou míru toho, jak daná populace přispívá ke genetické rozmanitosti druhu, ale současně také jako míru zranitelnosti této populace. Zjednodušeně lze říci, že čím více je populace izolovaná (ve vztahu k přirozenému areálu rozšíření druhu), tím více přispívá ke genetické rozmanitosti druhu. Proto by termín „izolace“ měl být posuzován v širším kontextu, stejnou měrou s ohledem na endemity, poddruhy/variety/rasy a také na subpopulace v rámci metapopulace. V tomto kontextu by se měla používat tato kategorizace:

A:

B:

C:

—   CELKOVÉ HODNOCENÍ = oddíl B písm. d) přílohy III: Celkové hodnocení významu lokality pro ochranu dotčeného druhu.

Toto kritérium se týká celkového hodnocení významu lokality pro ochranu daného druhu. Lze jej využít ke shrnutí předchozích kritérií, ale také k hodnocení jiných rysů lokality, které jsou považovány za významné pro daný druh. Tyto rysy se mohou u jednotlivých druhů lišit, patří sem např. lidská činnost v dané lokalitě nebo v okolních oblastech, která může ovlivnit stav daného druhu z hlediska ochrany, dále způsob hospodaření s půdou, statutární ochrana dané lokality, ekologické vztahy mezi jednotlivými typy stanovišť a druhy atd.

K tomuto celkovému hodnocení lze využít „nejlepšího odborného úsudku“ prostřednictvím tohoto hodnotícího systému:

A:

B:

C:

Je třeba poznamenat, že standardní formulář údajů slouží k hodnocení ochrany stanoviště nebo druhu v konkrétní lokalitě, zatímco hodnocení pro článek 17 se týká stavu ve všech biogeografických oblastech v určitém členském státě. Pojem „stav z hlediska ochrany“ je definován v čl. 1 písm. e) a čl. 1 písm. i) směrnice o stanovištích jako pojem, který popisuje celkový stav určitého typu stanoviště nebo druhu v biogeografické oblasti. Tento stav z hlediska ochrany je nyní pravidelně posuzován v rámci zpráv o pokroku podle článku 17 směrnice o stanovištích, které se předkládají každých šest let. Hodnocení lokalit podle kritérií uvedených v příloze III směrnice o stanovištích zahrnuje hodnocení „stupně zachování“ typu stanoviště nebo druhu v konkrétní lokalitě.

3.3   Jiné významné rostlinné a živočišné druhy (nepovinný údaj)

Do této části formuláře se vyplňují všechny další významné druhy rostlin a živočichů, které jsou důležité pro ochranu lokality a péči o ni, tímto postupem:

| — | Skupina: uveďte kód příslušné skupiny druhů (A = obojživelníci, B = ptáci, F = ryby, Fu = houby, I = bezobratlí, L = lišejníky, M = savci, P = rostliny, R = plazi). |
| --- | --- |

—

Skupina: uveďte kód příslušné skupiny druhů (A = obojživelníci, B = ptáci, F = ryby, Fu = houby, I = bezobratlí, L = lišejníky, M = savci, P = rostliny, R = plazi).

| — | Název a kód: uveďte vědecký název druhu; u ptáků a druhů uvedených v příloze IV a V by měl být kromě vědeckého názvu použit kód stanovený na referenčním portálu. |
| --- | --- |

—

Název a kód: uveďte vědecký název druhu; u ptáků a druhů uvedených v příloze IV a V by měl být kromě vědeckého názvu použit kód stanovený na referenčním portálu.

| — | Citlivost (S): V této kolonce uveďte, zda by veřejná dostupnost údajů uvedených pro určité druhy mohla být škodlivá z hlediska jejich ochrany, např. kvůli tomu, že druh je nezákonně sbírán a veřejná dostupnost informací obsažených ve formuláři SDF by tuto hrozbu ještě zvýšila. Pokud tomu tak je, v této kolonce uveďte „ano“. Jestliže je druh označen za citlivý, přítomnost druhu v lokalitě nebude Komisí z vlastního podnětu zveřejněna (např. umístěním této informace do veřejně přístupné databáze nebo na internetové stránky). Pokud jsou již informace o přítomnosti tohoto druhu v určité oblasti veřejně dostupné, např. prostřednictvím publikací nebo on-line, nelze považovat za odůvodněné, je-li tento druh označen jako citlivý. |
| --- | --- |

—

Citlivost (S): V této kolonce uveďte, zda by veřejná dostupnost údajů uvedených pro určité druhy mohla být škodlivá z hlediska jejich ochrany, např. kvůli tomu, že druh je nezákonně sbírán a veřejná dostupnost informací obsažených ve formuláři SDF by tuto hrozbu ještě zvýšila. Pokud tomu tak je, v této kolonce uveďte „ano“. Jestliže je druh označen za citlivý, přítomnost druhu v lokalitě nebude Komisí z vlastního podnětu zveřejněna (např. umístěním této informace do veřejně přístupné databáze nebo na internetové stránky). Pokud jsou již informace o přítomnosti tohoto druhu v určité oblasti veřejně dostupné, např. prostřednictvím publikací nebo on-line, nelze považovat za odůvodněné, je-li tento druh označen jako citlivý.

| — | Nepřítomnost (NP) (nepovinný údaj): V případech, kdy již druh, který byl v lokalitě dříve přítomen, v dané lokalitě přítomen není, lze tuto skutečnost uvést zapsáním znaku „x“ ve sloupci NP (alternativa k vymazání údajů o tomto druhu z formuláře SDF).
  Upozornění: Má se za to, že druhy již nejsou v lokalitě přítomny, pokud např. nebyly v dané lokalitě dlouhou dobu zpozorovány. Tato doba se u jednotlivých druhů různí, několikaletá nepřítomnost u snadno zpozorovatelných druhů pravděpodobně naznačuje, že druh z lokality vymizel, zatímco u obtížně zpozorovatelných druhů, např. mechorostů nebo některého hmyzu, skutečnost, že nebyly po mnoho let zaznamenány, nutně neznamená, že nejsou přítomné, jestliže se stanoviště nezměnilo. |
| --- | --- |

—

Nepřítomnost (NP) (nepovinný údaj): V případech, kdy již druh, který byl v lokalitě dříve přítomen, v dané lokalitě přítomen není, lze tuto skutečnost uvést zapsáním znaku „x“ ve sloupci NP (alternativa k vymazání údajů o tomto druhu z formuláře SDF).

Upozornění: Má se za to, že druhy již nejsou v lokalitě přítomny, pokud např. nebyly v dané lokalitě dlouhou dobu zpozorovány. Tato doba se u jednotlivých druhů různí, několikaletá nepřítomnost u snadno zpozorovatelných druhů pravděpodobně naznačuje, že druh z lokality vymizel, zatímco u obtížně zpozorovatelných druhů, např. mechorostů nebo některého hmyzu, skutečnost, že nebyly po mnoho let zaznamenány, nutně neznamená, že nejsou přítomné, jestliže se stanoviště nezměnilo.

| — | Velikost: Uveďte údaje o velikosti populace. Není-li znám přesný počet, uveďte interval populace, je-li to možné, a vyplňte hodnoty spodní hranice (min) a horní hranice (max) tohoto intervalu. Pokud takový údaj není k dispozici, ale existují informace o minimální či maximální velikosti populace, uveďte odhad chybějící hodnoty intervalu. V odpovídající kolonce uveďte jednotku hodnoty populace. Jednotky by měly být pokud možno páry (= p) nebo jednotlivci (= i), v jiném případě se řiďte normalizovaným seznamem populačních jednotek a kódů vyvinutým v rámci podávání zpráv podle článku 17 (viz referenční portál). Je-li to nutné, lze uvést jiné jednotky než jednotky použité pro účely podávání zpráv podle článku 17. |
| --- | --- |

—

Velikost: Uveďte údaje o velikosti populace. Není-li znám přesný počet, uveďte interval populace, je-li to možné, a vyplňte hodnoty spodní hranice (min) a horní hranice (max) tohoto intervalu. Pokud takový údaj není k dispozici, ale existují informace o minimální či maximální velikosti populace, uveďte odhad chybějící hodnoty intervalu. V odpovídající kolonce uveďte jednotku hodnoty populace. Jednotky by měly být pokud možno páry (= p) nebo jednotlivci (= i), v jiném případě se řiďte normalizovaným seznamem populačních jednotek a kódů vyvinutým v rámci podávání zpráv podle článku 17 (viz referenční portál). Je-li to nutné, lze uvést jiné jednotky než jednotky použité pro účely podávání zpráv podle článku 17.

| — | Kategorie: Nejsou-li k dispozici množstevní údaje, uveďte, zda se jedná o druh běžný (C), vzácný (R) nebo velmi vzácný (V). Pokud neexistují žádné údaje o populaci, uveďte, že druh je přítomen (P) (viz příklad na obrázku 4). |
| --- | --- |

—

Kategorie: Nejsou-li k dispozici množstevní údaje, uveďte, zda se jedná o druh běžný (C), vzácný (R) nebo velmi vzácný (V). Pokud neexistují žádné údaje o populaci, uveďte, že druh je přítomen (P) (viz příklad na obrázku 4).

Uveďte prosím motivaci pro zařazení každého druhu s použitím těchto kategorií:

| — | IV druh uvedený v příloze IV (směrnice o stanovištích) |
| --- | --- |

—

IV druh uvedený v příloze IV (směrnice o stanovištích)

| — | V druh uvedený v příloze V (směrnice o stanovištích) |
| --- | --- |

—

V druh uvedený v příloze V (směrnice o stanovištích)

| — | A. celostátní červený seznam, |
| --- | --- |

—

A. celostátní červený seznam,

| — | B. endemický druh |
| --- | --- |

—

B. endemický druh

| — | C. mezinárodní úmluvy (včetně Bernské úmluvy, Bonnské úmluvy a Úmluvy o biologické rozmanitosti), |
| --- | --- |

—

C. mezinárodní úmluvy (včetně Bernské úmluvy, Bonnské úmluvy a Úmluvy o biologické rozmanitosti),

| — | D. jiné důvody. |
| --- | --- |

—

D. jiné důvody.

Je možné uvést více kategorií. Další podrobnosti o motivacích pro zařazení individuálních druhů, zejména v případě D, mohou být uvedeny v oddílu 4.2, který představuje volnou kolonku určenou pro popis kvality a významu lokality.

Měly by být použity kódy názvů druhů ptáků, druhů uvedených v přílohách IV a V (viz referenční portál). Lokalita není hodnocena z hlediska daného druhu.

Obrázek 4

Příklad údajů o jiných druzích (3.3)

| Druh | Populace v lokalitě | Motivace |
| --- | --- | --- |
| Skupina | Kód | Název | S | NP | Velikost | Jednotka | Kat. | Druh pro daný druh | Ostatní kategorie |
| Min | Max | | C|R|VV|P | IV | V | A | B | C | D |
| P | | Acer heldreichii | | | 51 | 100 | I | | | | | x | | |
| P | | Accipter nisus | | | 2 | 4 | I | | | | | | | x |
| M | | Eptesicus serotinus | | | 150 | 200 | I | | x | | x | | | |
| I | | Ectemnius | | | | | | V | | | | | | x |
| R | | Elaphe longissima | | | | | | C | x | | | | x | |
| P | | Campanula | | | | | | C | x | | x | | | |

Druh

Populace v lokalitě

Motivace

Skupina

Kód

Název

S

NP

Velikost

Jednotka

Kat.

Druh pro daný druh

Ostatní kategorie

Min

Max

C|R|VV|P

IV

V

A

B

C

D

P

Acer heldreichii

51

100

I

x

P

Accipter nisus

2

4

I

x

M

Eptesicus serotinus

150

200

I

x

x

I

Ectemnius

V

x

R

Elaphe longissima

C

x

x

P

Campanula

C

x

x

4.   POPIS LOKALITY

4.1   Obecný charakter lokality

Toto pole by mělo poskytovat celkový obraz o dané lokalitě. Shrňte obecné charakteristiky lokality počínaje rozdělením plochy lokality do jednotlivých tříd stanovišť s využitím nejlepšího odborného úsudku pro odhadnutí jejich procentuálního zastoupení (tyto třídy stanovišť jsou společně se svými kódy uvedeny na referenčním portálu). Celková pokryvnost tříd stanovišť by měla být 100 % a měla by odpovídat celkové rozloze lokality. Lze předpokládat, že informace v tomto oddíle nebudou kvůli použití různých zdrojů údajů vždy v souladu s informace uvedenými v oddíle 3.1 (typy stanovišť uvedené v příloze I).

„Ostatní charakteristiky lokality“: Ve volné kolonce 4.1 by měly být popsány významné geologické, geomorfologické a krajinné charakteristiky lokality. Je-li to vhodné, uveďte dominantní typy vegetace. Dále uveďte další typy stanovišť, které nejsou uvedeny v příloze I, nebo cílové druhy, které nejsou uvedeny v příloze, ale mají význam pro ochranu lokality. Jsou-li pro zachování lokality významné další detailní informace o třídách stanovišť (např. u dehesy nebo vinic), měly by být uvedeny v této části. Do této všeobecné textové části by měly být zařazeny také informace o drobných lineárních strukturách a mozaikovitě zalesněných oblastech (např. živých plotech, alejích, větrolamech).

4.2   Kvalita a význam

Uveďte celkové hodnocení kvality a významu dané lokality s ohledem na cíle směrnic.

U mezinárodně významných mokřadů, které pravidelně hostí více než 20 000 jedinců vodního ptactva, by měla být tato skutečnost zmíněna na tomto místě.

Pokud je nějaký druh zařazen v oddíle 3.3 s motivací D, uveďte zde důvody pro jeho zařazení.

4.3   Hrozby, tlaky a činnosti, které mají dopad na lokalitu

Dopady se vztahují k veškerým lidským činnostem a přírodním procesům, které mohou mít vliv, buď pozitivní, či negativní, na zachování lokality a péči o ni. Je známo, že dopad může být pro jedno stanoviště či druh v dané lokalitě negativní, pro jiné stanoviště nebo druh naopak pozitivní. Účelem této kolonky je nicméně shromažďovat informace o nejzávažnějších hrozbách, tlacích a činnostech v dané lokalitě obecně, nikoli podávat zprávy úplně o všem. Vezměte v úvahu také hrozby, tlaky a činnosti v okolí lokality, pokud mají vliv na integritu lokality. Zda je tomu tak, bude záviset kromě jiných faktorů na topografii místa, velikosti a charakteru lokality a na typu lidských činností. Informace by měly odrážet aktuální stav. Rozumí se, že hrozby, tlaky a činnosti s negativními dopady lze neutralizovat pomocí opatření péče. Z toho důvodu by informace o nich měly být čteny a chápány například ve spojení s plány péče o lokalitu.

Referenční seznam hrozeb, tlaků a činnosti je k dispozici na referenčním portálu. Při zvažování nejvýznamnějších hrozeb, tlaků a činností s dopadem na lokalitu jako takovou uveďte odpovídající kód kategorií úrovně 3; v případě, že kategorie úrovně 3 nelze použít, může být použita úroveň 2. Seznam kódů je stejný jako seznam použitý k podávání zpráv o dopadech a činnostech podle článku 17 směrnice o stanovištích.

Relativní význam hrozby, tlaku nebo činnosti musí být zařazen do jedné ze tří kategorií:

| H: | Vysoký význam/dopad: | silný přímý nebo bezprostřední vliv a/nebo působení ve velkých oblastech |
| --- | --- | --- |
| M: | Střední význam/dopad: | střední přímý nebo bezprostřední vliv, především nepřímý vliv a/nebo působení v nevelké části oblasti / pouze regionální |
| L: | Nízký význam/dopad: | nízký přímý nebo bezprostřední vliv, nepřímý vliv a/nebo působení v malé části oblasti/pouze místní |

H:

Vysoký význam/dopad:

silný přímý nebo bezprostřední vliv a/nebo působení ve velkých oblastech

M:

Střední význam/dopad:

střední přímý nebo bezprostřední vliv, především nepřímý vliv a/nebo působení v nevelké části oblasti / pouze regionální

L:

Nízký význam/dopad:

nízký přímý nebo bezprostřední vliv, nepřímý vliv a/nebo působení v malé části oblasti/pouze místní

Zápisy údajů pro nejvyšší hodnocení jsou omezeny nejvýše na 5 negativních a 5 pozitivních dopadů. Minimálně musí být v každé tabulce zapsán údaj o jednom dopadu. Pokud neexistují žádné dopady, které lze oznámit, uveďte „x“. V rámci kategorie (H nebo M nebo L) žádné hodnocení neexistuje. Údaje o dopadech a činnostech středního či nízkého významu jsou omezeny na 20 zápisů. Doporučuje se však soustředit se na nejvýznamnější dopady a činnosti v dané lokalitě.

Kvalifikátor znečištění (nepovinný údaj)

Jelikož znečištění může mít zcela odlišné účinky podle toho, o jakou látku se jedná, a může pocházet ze zcela odlišných zdrojů, např. u otázky přísunu dusíku nebo fosfátu ve vodních ekosystémech nebo přísunu vzdušného dusíku v pevninských oligotrofních stanovištích, lze použít dodatečný kvalifikátor pro konkrétní druh znečištění.

Lze použít tyto kvalifikátory:

| N | : | přísun dusíku |
| --- | --- | --- |
| P | : | přísun fosforu/fosfátu |
| A | : | přísun kyselin/acidifikace |

N

:

přísun dusíku

P

:

přísun fosforu/fosfátu

A

:

přísun kyselin/acidifikace

| T | : | toxické anorganické chemické látky |
| --- | --- | --- |
| O | : | toxické organické chemické látky |
| X | : | smíšené znečištění |

T

:

toxické anorganické chemické látky

O

:

toxické organické chemické látky

X

:

smíšené znečištění

Kvalifikátor uvnitř/vně

Uveďte, zda hrozba, tlak nebo činnost existuje/působí uvnitř nebo vně lokality nebo v obou případech.

4.4   Vlastnictví (nepovinný údaj)

Podejte všeobecný popis vlastnických poměrů dané lokality pomocí uvedených tříd vlastnictví. Uveďte odhad podílu plochy lokality v každé třídě vlastnictví. Použijte třídy vlastnictví, které jsou analogické s třídami použitými ve světové databázi chráněných oblastí.

Veřejné:

| — | Státní/federální: půda patří všem občanům, je v držení státní/federální vlády |
| --- | --- |

—

Státní/federální: půda patří všem občanům, je v držení státní/federální vlády

| — | Stát/provincie: půda patří všem občanům, je v držení státní/provinciální veřejné správy |
| --- | --- |

—

Stát/provincie: půda patří všem občanům, je v držení státní/provinciální veřejné správy

| — | Místní/obecní: půda patří všem občanům, je v držení místní/obecní správy |
| --- | --- |

—

Místní/obecní: půda patří všem občanům, je v držení místní/obecní správy

Společné vlastnictví nebo spoluvlastnictví: Společné vlastnictví nebo spoluvlastnictví dvěma či více subjekty (např. veřejnými a soukromými)

Soukromé: půda není ve veřejném vlastnictví, je např. ve vlastnictví nevládních organizací, jednotlivců, společností.

4.5   Dokumentace (nepovinný údaj)

U každé lokality se uvedou odkazy na příslušné publikace a/nebo vědecké údaje týkající se této lokality, pokud jsou k dispozici. Vkládání informace by mělo probíhat podle standardních zvyklostí pro citování vědecké literatury. Je-li třeba, lze sem zařadit též nepublikované dokumenty nebo sdělení, které se vztahují k informacím uvedeným ve formuláři. U odkazů na zdroje on-line vezměte v úvahu, že adresy URL se často mění, a tudíž se snažte neuvádět adresy URL, které jsou nestálé. Tuto kolonku lze rovněž použít pro jiné informace důležité pro dokumentaci lokality.

5.   OCHRANNÝ STATUS LOKALITY (NEPOVINNÝ ÚDAJ)

5.1   Ochranný status na celostátní a regionální úrovni

Pro každý členský stát je Evropskou agenturou pro životní prostředí veden sousledný seznam vhodných typů lokalit pro ochranu přírody, které požívají statutární ochrany na státní či regionální úrovni. Tento seznam lze nalézt na referenčním portálu. Tyto typy spadají do tří kategorií:

| A. | chráněné lokality vyhlášené za účelem ochrany živočichů a rostlin, stanovišť a krajiny (poslední z nich tehdy, týkají-li se ochrany živočichů, rostlin a stanovišť); |
| --- | --- |

A.

chráněné lokality vyhlášené za účelem ochrany živočichů a rostlin, stanovišť a krajiny (poslední z nich tehdy, týkají-li se ochrany živočichů, rostlin a stanovišť);

| B. | lokality chráněné statutárně, podle odvětví, zejména lesnictví, na základě právních a správních aktů, které poskytují adekvátní ochranu vhodnou pro zachování živočichů, rostlin a stanovišť; |
| --- | --- |

B.

lokality chráněné statutárně, podle odvětví, zejména lesnictví, na základě právních a správních aktů, které poskytují adekvátní ochranu vhodnou pro zachování živočichů, rostlin a stanovišť;

| C. | soukromé chráněné lokality, které poskytují trvalou ochranu živočichů, rostlin či stanovišť. |
| --- | --- |

C.

soukromé chráněné lokality, které poskytují trvalou ochranu živočichů, rostlin či stanovišť.

Typy ochrany lokalit jsou seřazeny podle přísnosti ochrany, počínaje nejpřísnějším typem.

Pokud daná lokalita nemá žádný ochranný status, je třeba tuto skutečnost vyznačit kódem příslušného státu, který odpovídá stavu „žádný ochranný status“.

Do formuláře se pro každou lokalitu zaznamenávají kódy příslušných typů vyhlášení lokality a procentuální části plochy lokality pro každý typ vyhlášení. Informace uchovávané v této kolonce jsou na úrovni různých typů vyhlášení. Pokud například na danou lokalitu zasahuje několik přírodních rezervací stejného typu, je třeba uvést procento plochy lokality pokryté těmito rezervacemi dohromady.

Vztah mezi jednotlivými chráněnými územími a danou lokalitou se zaznamenávají zvlášť (viz 5.2).

5.2   Vztah popisované lokality k jiným lokalitám (sousední lokality a lokality jiného typu vyhlášení)

Tato část formuláře umožňuje uvést sousední lokality nebo lokality jiného typu vyhlášení, které se překrývají s danou lokalitou nebo s ní sousedí. Vzájemné vztahy mezi jednotlivými typy jsou popsány v odkazu. Všechny možné vztahy se kódují s pomocí jednoho z těchto znaků:

| — | lokality jsou totožné (použijte kód =), |
| --- | --- |

—

lokality jsou totožné (použijte kód =),

| — | daná lokalita v sobě obsahuje celou plochu jiné lokality (použijte kód +), |
| --- | --- |

—

daná lokalita v sobě obsahuje celou plochu jiné lokality (použijte kód +),

| — | jiná lokalita v sobě obsahuje celou plochu dané lokality (použijte kód –), |
| --- | --- |

—

jiná lokalita v sobě obsahuje celou plochu dané lokality (použijte kód –),

| — | lokality se částečně překrývají (použijte kód *). |
| --- | --- |

—

lokality se částečně překrývají (použijte kód *).

Kromě těchto kódů je třeba uvést procento plochy dané lokality, které se překrývá s jinou lokalitou.

| — | Sousedící lokality se označují kódem ‘/‘. |
| --- | --- |

—

Sousedící lokality se označují kódem ‘/‘.

Kromě toho formulář uvádí možné typy vyhlášení na mezinárodní úrovni: lokalita podle Ramsarské úmluvy, biogenetická rezervace, oblast Evropského diplomu, oblast podle Barcelonské úmluvy, biosférické rezervace, lokalita Světového dědictví, lokalita OSPAR, lokalita HELCOM, lokalita podle Bukurešťské úmluvy, chráněná mořská oblast a další.

Uveďte národní označení s názvem lokality, typem vztahu (viz výše) a procentem překrytí s danou lokalitou.

5.3   Vyhlášení lokality

Zde volně popište všechny aspekty vyhlášení dané lokality, které nejsou dostatečně vyjádřeny kódy v kolonkách pro vyhlášení lokality v oddílech 5.1 nebo 5.2.

6.   PÉČE O LOKALITU

6.1   Subjekt odpovědný za péči o lokalitu

Poskytněte informace o subjektu (subjektech) odpovědném (odpovědných) za péči o lokalitu.

Uveďte úplný odkaz včetně jména, adresy, telefonního čísla/čísla faxu a e-mailu orgánu a/nebo osoby, které jsou odpovědné za péči o lokalitu.

Lze uvést úplný odkaz na více než jeden subjekt.

6.2   Plán péče

Uveďte, zda pro danou lokalitu existuje konkrétní a aktuální plán péče či nikoli, nebo zda se takový plán připravuje. Jakkoli je nutné připustit, že plány péče nejsou směrnicí vyžadovány, tyto informace mají zvláštní význam pro pochopení nástrojů, které členské státy používají v péči o svou síť, a rovněž slouží k získání konkrétnějších informací v případě potřeby.

Pokud existuje aktuální plán péče, uveďte jeho název a odkaz na příslušné zdroje on-line (např. odkaz na internetové stránky vnitrostátního informačního systému). Vezměte v úvahu, že adresy URL se obecně často mění, a tudíž se snažte neuvádět adresy URL, které jsou nestálé.

6.3   Ochranná opatření (nepovinný údaj)

V této volné kolonce lze uvést informace o ochranných opatřeních, která byla v dané lokalitě přijata nebo jsou pro lokalitu nezbytná.

7.   MAPA LOKALITY

Základním předpokladem této přepracované verze standardního formuláře údajů je dostupnost georeferenčních digitálních hranic lokalit. Příslušné informace, např. pro statistické účely, budou získávány kombinací s jinými digitálními prostorovými údaji (údaji GIS). Poskytnutí georeferenčních digitálních hranic lokalit je proto zcela nezbytné.

Hranice lokalit by měly být převzaty ze zveřejněných topografických map nebo souborů údajů v měřítku 1:50 000 nebo vyšším. Prostorová kartografická přesnost nesmí být menší než 1,0 mm v měřítku 1:50 000, což ve srovnání s originálem odpovídá 50 m v terénu. Údaje GIS musí obsahovat metadata podle nařízení o INSPIRE metadatech v posledním schváleném znění.

Identifikace INSPIRE: Tato identifikace je externí jednoznačný identifikátor chráněné lokality uveřejněný odpovědným orgánem. Tento identifikátor lze použít v externích aplikacích pro odkaz na prostorový objekt. Identifikace INSPIRE bude povinná, jakmile vstoupí v platnost příslušné prováděcí nařízení INSPIRE.

PDF: Kromě elektronických hranic může členský stát poskytnout elektronickou mapu, která vyhovuje normě ISO 19005-1: Správa dokumentů – formát elektronického dokumentu pro dlouhodobou archivaci. V dokumentu ve formátu pdf musí být uveden identifikátor lokalit (kód lokality) a datum vytvoření mapy, aby bylo možné elektronickou cestou vyhledat dokument podle kódu lokality a data vytvoření (nepovinný údaj).

Odkaz (odkazy) (nepovinný údaj): Zde uveďte vnitrostátní odkazy na původní mapu použitou k digitalizaci elektronických hranic. Jako referenci lze použít například úřední identifikační číslo (čísla) a název (názvy) topografické mapy (topografických map).

---

(1)  S výjimkou drobných oprav na internetové stránce, např. pravopisných chyb a úprav podle nejnovějších technických norem.

(2)  Výjimka: Místo GB se použije UK, aby se zachovalo stávající kódování pro identifikátory lokality.

(3)  Většina softwaru GIS obsahuje funkci automatického výpočtu souřadnic středu největšího objektu lokality.

(4)  Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1.

Dodatek

Obsah referenčního portálu Natura 2000

| 1. | Název: Kód země ISO 3166
  Spravuje: Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO)
  Kolonka SDF: 1.2 |
| --- | --- |

1.

Název: Kód země ISO 3166

Spravuje: Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO)

Kolonka SDF: 1.2

| 2. | Název: Seznam lokalit významných pro Společenství v jednotlivých biogeografických oblastech
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 1.7 |
| --- | --- |

2.

Název: Seznam lokalit významných pro Společenství v jednotlivých biogeografických oblastech

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 1.7

| 3. | Název: Přehled definic mořských hranic používaných členskými státy
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 2.3 |
| --- | --- |

3.

Název: Přehled definic mořských hranic používaných členskými státy

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 2.3

| 4. | Název: Regiony NUTS úrovně 2
  Spravuje: Eurostat
  Kolonka SDF: 2.5 |
| --- | --- |

4.

Název: Regiony NUTS úrovně 2

Spravuje: Eurostat

Kolonka SDF: 2.5

| 5. | Název: Biogeografické oblasti v Evropě
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 2.6 |
| --- | --- |

5.

Název: Biogeografické oblasti v Evropě

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 2.6

| 6. | Název: Seznam kódů stanovišť uvedených v příloze I podle směrnice 92/43/EHS
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 3.1 |
| --- | --- |

6.

Název: Seznam kódů stanovišť uvedených v příloze I podle směrnice 92/43/EHS

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 3.1

| 7. | Název: Kódy pro příslušné skupiny druhů, kvalitu údajů, kategorie četnosti, kategorii motivace
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonky SDF: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

7.

Název: Kódy pro příslušné skupiny druhů, kvalitu údajů, kategorie četnosti, kategorii motivace

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonky SDF: 3.2, 3.3

| 8. | Název: Seznam kódů pro ptačí druhy podle směrnice 2009/147/ES
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonky SDF: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

8.

Název: Seznam kódů pro ptačí druhy podle směrnice 2009/147/ES

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonky SDF: 3.2, 3.3

| 9. | Název: Seznam kódů pro druhy podle směrnice 92/43/EHS (přílohy II, IV, V)
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonky SDF: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

9.

Název: Seznam kódů pro druhy podle směrnice 92/43/EHS (přílohy II, IV, V)

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonky SDF: 3.2, 3.3

| 10. | Název: Seznam populačních jednotek a kódů (v souladu s článkem 17)
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonky SDF: 3.2, 3.3 |
| --- | --- |

10.

Název: Seznam populačních jednotek a kódů (v souladu s článkem 17)

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonky SDF: 3.2, 3.3

| 11. | Název: Třídy stanovišť pro celkový charakter lokality
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 4.1 |
| --- | --- |

11.

Název: Třídy stanovišť pro celkový charakter lokality

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 4.1

| 12. | Název: Referenční seznam hrozeb, tlaků a činností (v souladu s článkem 17)
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

  Kolonka SDF: 4.3 |
| --- | --- |

12.

Název: Referenční seznam hrozeb, tlaků a činností (v souladu s článkem 17)

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

Kolonka SDF: 4.3

| 13. | Název: Seznam vhodných typů lokalit pro ochranu přírody, které požívají statutární ochranu
  Spravuje: Evropská agentura pro životní prostředí (EEA)
  Kolonka SDF: 5.1 |
| --- | --- |

13.

Název: Seznam vhodných typů lokalit pro ochranu přírody, které požívají statutární ochranu

Spravuje: Evropská agentura pro životní prostředí (EEA)

Kolonka SDF: 5.1

| 14. | Název: Identifikace INSPIRE
  Spravují: členské státy podle prováděcího nařízení INSPIRE
  Kolonka SDF: 7 |
| --- | --- |

14.

Název: Identifikace INSPIRE

Spravují: členské státy podle prováděcího nařízení INSPIRE

Kolonka SDF: 7

| 15. | Název: Technické a správní pokyny k předkládání údajů o síti Natura 2000 Komisi
  Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1) |
| --- | --- |

15.

Název: Technické a správní pokyny k předkládání údajů o síti Natura 2000 Komisi

Spravuje: GŘ pro životní prostředí a Evropská agentura pro životní prostředí (EEA) (1)

---

(1)  Odkaz spravuje GŘ pro životní prostředí a Výbor pro stanoviště

---

| 30.7.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 198/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 198/71

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 29. července 2011,

kterým se mění rozhodnutí 2005/50/ES o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství

(oznámeno pod číslem K(2011) 5444)

(Text s významem pro EHP)

(2011/485/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 7. listopadu 2008 vydala Komise pověření pro Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ (dále jen „CEPT“), aby provedla technické studie vozidlových radarových systémů krátkého dosahu na podporu základního přezkumu podle čl. 5 odst. 2 rozhodnutí Komise 2005/50/ES (2) a studie rádiové kompatibility s ohledem na možné alternativní přístupy k využívání pásma 24 GHz. |
| --- | --- |

(1)

Dne 7. listopadu 2008 vydala Komise pověření pro Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ (dále jen „CEPT“), aby provedla technické studie vozidlových radarových systémů krátkého dosahu na podporu základního přezkumu podle čl. 5 odst. 2 rozhodnutí Komise 2005/50/ES (2) a studie rádiové kompatibility s ohledem na možné alternativní přístupy k využívání pásma 24 GHz.

| (2) | Zprávy CEPT č. 36 a 37 dodané podle tohoto pověření a zásadní přezkum vývoje v pásmech 24 GHz a 79 GHz provedený podle rozhodnutí 2005/50/ES naznačují, že referenční datum 30. června 2013 stanovené v čl. 2 odst. 5 uvedeného rozhodnutí je stále platné a že je vzhledem k současné nepřítomnosti škodlivého dopadu na jiné uživatele pásma 24 GHz není nutné posouvat. |
| --- | --- |

(2)

Zprávy CEPT č. 36 a 37 dodané podle tohoto pověření a zásadní přezkum vývoje v pásmech 24 GHz a 79 GHz provedený podle rozhodnutí 2005/50/ES naznačují, že referenční datum 30. června 2013 stanovené v čl. 2 odst. 5 uvedeného rozhodnutí je stále platné a že je vzhledem k současné nepřítomnosti škodlivého dopadu na jiné uživatele pásma 24 GHz není nutné posouvat.

| (3) | Rozvoj technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz postupuje. Existují však vážné náznaky, že integrace použití této technologie do výroby vozidel nebude dosaženo ve lhůtě stanovené pro útlum technologie krátkého dosahu v pásmu 24 GHz a že je vzhledem k času potřebnému pro fáze vývoje, integrace a testování pravděpodobné, že integraci radarů v pásmu 79 GHz do automobilů, která by umožnila širokou distribuci na trhu, bude možné realizovat teprve v roce 2018 nebo nejdříve jen několik let předtím. |
| --- | --- |

(3)

Rozvoj technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz postupuje. Existují však vážné náznaky, že integrace použití této technologie do výroby vozidel nebude dosaženo ve lhůtě stanovené pro útlum technologie krátkého dosahu v pásmu 24 GHz a že je vzhledem k času potřebnému pro fáze vývoje, integrace a testování pravděpodobné, že integraci radarů v pásmu 79 GHz do automobilů, která by umožnila širokou distribuci na trhu, bude možné realizovat teprve v roce 2018 nebo nejdříve jen několik let předtím.

| (4) | Kromě toho bude třeba dodatečné období pro zajištění přechodu od technologie v pásmu 24 GHz na technologii v pásmu 79 GHz u modelů vozidel, které budou používat technologii v pásmu 24 GHz v okamžiku, kdy na trh přijdou nová vozidla vybavená technologií v pásmu 79 GHz. |
| --- | --- |

(4)

Kromě toho bude třeba dodatečné období pro zajištění přechodu od technologie v pásmu 24 GHz na technologii v pásmu 79 GHz u modelů vozidel, které budou používat technologii v pásmu 24 GHz v okamžiku, kdy na trh přijdou nová vozidla vybavená technologií v pásmu 79 GHz.

| (5) | Je nezbytné zajistit kontinuitu stávající a budoucí výroby vozidel vybavených radary v pásmu 24 GHz s ohledem na jejich význam pro bezpečnost silničního provozu a potřebu podpořit vývoj uvedených aplikací v co největším počtu stávajících vozidel. Nesmí tedy dojít k přerušení využívání spektra pro radary a je třeba nalézt dočasné řešení, kterým se zajistí přechod v období od 1. července 2013 do 1. ledna 2018. Přechodné období do 1. ledna 2018 by mělo být prodlouženo o čtyři roky, aby se zajistilo dodatečné přechodné období pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v motorových vozidlech, pro něž byly žádosti o schválení typu vozidla uděleny před 1. lednem 2018. |
| --- | --- |

(5)

Je nezbytné zajistit kontinuitu stávající a budoucí výroby vozidel vybavených radary v pásmu 24 GHz s ohledem na jejich význam pro bezpečnost silničního provozu a potřebu podpořit vývoj uvedených aplikací v co největším počtu stávajících vozidel. Nesmí tedy dojít k přerušení využívání spektra pro radary a je třeba nalézt dočasné řešení, kterým se zajistí přechod v období od 1. července 2013 do 1. ledna 2018. Přechodné období do 1. ledna 2018 by mělo být prodlouženo o čtyři roky, aby se zajistilo dodatečné přechodné období pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v motorových vozidlech, pro něž byly žádosti o schválení typu vozidla uděleny před 1. lednem 2018.

| (6) | Vzhledem k mezinárodní ochraně, která je v pásmu 23,6–24,0 GHz zaručena pro radioastronomickou službu a pasivní služby družicového průzkumu Země a kosmického výzkumu, a k výjimečnému charakteru vyhrazení tohoto pásma pro radary krátkého dosahu podle rozhodnutí 2005/50/ES není prodloužení takového vyhrazení schůdnou možností. Pásmo 24,0–24,25 GHz bylo navíc vyhrazeno pro průmyslové, vědecké a lékařské účely (pásmo ISM). |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k mezinárodní ochraně, která je v pásmu 23,6–24,0 GHz zaručena pro radioastronomickou službu a pasivní služby družicového průzkumu Země a kosmického výzkumu, a k výjimečnému charakteru vyhrazení tohoto pásma pro radary krátkého dosahu podle rozhodnutí 2005/50/ES není prodloužení takového vyhrazení schůdnou možností. Pásmo 24,0–24,25 GHz bylo navíc vyhrazeno pro průmyslové, vědecké a lékařské účely (pásmo ISM).

| (7) | Studie slučitelnosti, které provedla CEPT a které zahrnovaly i některé vojenské systémy, naznačují, že technicky proveditelným náhradním řešením by mohlo být využití pásma 24,25–27,50 GHz. Pásmo nad 26,50 GHz označilo NATO za pásmo plánované pro pevné a mobilní vojenské systémy. |
| --- | --- |

(7)

Studie slučitelnosti, které provedla CEPT a které zahrnovaly i některé vojenské systémy, naznačují, že technicky proveditelným náhradním řešením by mohlo být využití pásma 24,25–27,50 GHz. Pásmo nad 26,50 GHz označilo NATO za pásmo plánované pro pevné a mobilní vojenské systémy.

| (8) | Mezní hodnota 7 % míry rozšíření uložená rozhodnutím 2005/50/ES by měla být dodržena, neboť nic nenasvědčuje tomu, že bude překročena před přechodem na pásmo 79 GHz, a je třeba zdůraznit, že využití pásma 24 GHz je pouze přechodným řešením. |
| --- | --- |

(8)

Mezní hodnota 7 % míry rozšíření uložená rozhodnutím 2005/50/ES by měla být dodržena, neboť nic nenasvědčuje tomu, že bude překročena před přechodem na pásmo 79 GHz, a je třeba zdůraznit, že využití pásma 24 GHz je pouze přechodným řešením.

| (9) | Komise by měla za pomoci členských států i nadále sledovat uplatňování tohoto rozhodnutí, zejména pokud jde o mezní hodnoty, neexistenci škodlivého rušení ostatních uživatelů pásma nebo sousedních pásem, bez ohledu na to, zda je překročena 7 % mezní hodnota. |
| --- | --- |

(9)

Komise by měla za pomoci členských států i nadále sledovat uplatňování tohoto rozhodnutí, zejména pokud jde o mezní hodnoty, neexistenci škodlivého rušení ostatních uživatelů pásma nebo sousedních pásem, bez ohledu na to, zda je překročena 7 % mezní hodnota.

| (10) | Rozhodnutí 2005/50/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(10)

Rozhodnutí 2005/50/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2005/50/ES se mění takto:

| 1) | V článku 2 se bod 5 nahrazuje tímto:






  „5. | „referenčním datem“ se rozumí 30. červen 2013 pro kmitočty 21,65– 24,25 GHz a 1. leden 2018 pro kmitočty 24,25–26,65 GHz;“; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se bod 5 nahrazuje tímto:

„5.

„referenčním datem“ se rozumí 30. červen 2013 pro kmitočty 21,65– 24,25 GHz a 1. leden 2018 pro kmitočty 24,25–26,65 GHz;“;

| 2) | Článek 3 se mění takto:






  a) | ve druhém pododstavci se slova „referenčního data“ nahrazují slovy „referenčních dat“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

a)

ve druhém pododstavci se slova „referenčního data“ nahrazují slovy „referenčních dat“;

| b) | ve třetím pododstavci se slova „tomto datu“ nahrazují slovy „těchto datech“ a slova „tímto datem“ slovy „těmito daty“; |
| --- | --- |

b)

ve třetím pododstavci se slova „tomto datu“ nahrazují slovy „těchto datech“ a slova „tímto datem“ slovy „těmito daty“;

| c) | za třetí pododstavec se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Datum 1. ledna 2018 se však prodlužuje o 4 roky pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v motorových vozidlech, pro něž byly žádosti o schválení typu vozidla předloženy podle čl. 6 odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (3) a schváleny před 1. lednem 2018. |
| --- | --- |

c)

za třetí pododstavec se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Datum 1. ledna 2018 se však prodlužuje o 4 roky pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v motorových vozidlech, pro něž byly žádosti o schválení typu vozidla předloženy podle čl. 6 odst. 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (3) a schváleny před 1. lednem 2018.

| 3) | Článek 5 se mění takto:






  a) | v odst. 1 písm. d) se slova „je referenční datum nadále vhodné“ nahrazují slovy „jsou referenční data nadále vhodná“; |
| --- | --- | --- |

3)

Článek 5 se mění takto:

a)

v odst. 1 písm. d) se slova „je referenční datum nadále vhodné“ nahrazují slovy „jsou referenční data nadále vhodná“;

| b) | odstavce 2 a 3 se zrušují; |
| --- | --- |

b)

odstavce 2 a 3 se zrušují;

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:
  „4.   Členské státy Komisi pomáhají s prováděním přezkumů uvedených v odstavci 1 tím, že zajistí, aby se včas získaly a Komisi poskytly nezbytné údaje, zejména pak údaje uvedené v příloze“. |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Členské státy Komisi pomáhají s prováděním přezkumů uvedených v odstavci 1 tím, že zajistí, aby se včas získaly a Komisi poskytly nezbytné údaje, zejména pak údaje uvedené v příloze“.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 29. července 2011.

Za Komisi

Neelie KROES

místopředsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 21, 25.1.2005, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1.“

3

---